426 



grændsende aabne slærkt bevægede Hav og de herskende voldsomme nordvesllif,'C VinJe i 

 den historiske Tid fremkaldt store Forandringer og Omvæltninger, som have lia\t en 

 pjennemgribende Indllydelse paa Plantevæxtons Karakter. Vestenvinden, der har furt umaa- 

 delige Masser af Flyvesand, paa flere Steder inilevidl, ind i Landet, begravende lUiinerne af 

 forladte Byer og taarnende sig op til oO— 100 Fod høie Bakker, skyldes den Klitbræmme, som 

 strækker sig langs Jyllands Vestkyst. Havet skyldes det Marskland, som navnlig i Slesvig 

 og Holsten indlager el bredt Bælte indenfor Klitterne, og som er opstaaet ved den i Slut- 

 ningen af hver Flodtid afsatte fine ISiaalerdynd (Slik, Klæg). Desuden har der i den Del 

 af Landet, som ligger Nord for en Linie mellem Nissnmfjord og Nyborg fundet en gradvis 

 Hævning Sted, og herved og ved Tilskylninger — Forandringer der endnu stadig fortsættes 

 — er Landets Areal bleven forøget. Saaledes har den Nord for Limfjorden liggende Del 

 af Jylland endnu i den historiske Tid beslaaet af flere adskilte Øer, Møen har værel 3 Øer, 

 som ved Tilskylning er blevne forenede lil én; Borreby, nu en uanselig Landsby midt inde 

 i Landet, var i Middelalderen en Sø- og Kjobstad med sit eget Byvaaben *) — og lignende 

 Forandringer ere foregaaede andre Steder. De metereologiske Iagttagelser, som ved Land- 

 husholdningsselskabets Foranstaltning siden 18.it) ere blevne foretagne paa forskjellige 

 Steder her i Landet, have allerede ledet lil llesultater, som ere af Betydning med Hensyn 

 til den rette Forstaaelse af de plantegeografiske Forhold**). Hosslaacnde Tabel viser 

 Middelvarmen i C° fra 10 forskjellige Punkter***). 



Da de jydske Stationer i Gjennemsnit ligge 17 Mile nordligere, end de paa SJel- 

 land og Falster, synes Varmens Aftagen mod Nord at være '/io° for 5 Md. Skaarupgaards 

 lave Aarsvarme antages al bero paa denne Stations høie Beliggenhed (200 Fod over Havet), 

 og den lave Aarsvarme paa Næsgaard hidrorer udelukkende fra de to Foraarsmaaneder, 

 April og Mai, »og der kan neppe være Tvivl om, at Grunden hertil maa søges i, at Øster- 

 søen langsomt opvarmes om Foraarel paa Grund af den stærke Tilstrømning af Snevand 

 gjennem Buslands og Sverrigs Floder«. Medens Aarsvarmen synes at være ens i Jylland 

 og Sjælland under samme Bredegrad (Stationerne: Landbohoiskolen, Silkeborg, Tarm), viser 

 der sig derimod i de forskjellige Aarstider og i de enkelte Maaneder udprægede Forskjel- 

 ligheder. Sjælland — Falster har saaledes 1° høiere Sommervarme end Jylland (paa samme 

 Bredegrad); men Jylland har derimod en noget mildere Vinler. Sammenlignes de tre oven- 

 nævnte Stationer, viser del sig, al April til JuU har Silkeborg lidt koldere (•''/io°) end Tarm, 



*) Fogh: Geograflske Skizzer fra Mucn. 

 **) Aarsberetiiing fra del kongl. Laiidliuslioldningsselskalis metereologiske Comile og navnlig Feniaars- 



berctningen, udgiven 1867. 

 ***) Af de nedenfor nævnte Stationer ligger lliiulliolm to Mile Syil for .Soni, .N;esgaard paa Ostkystcii af 

 Falster, Smidstrup I'/« Mil Sjd for lljorring, Tarm 4 Mile Nord for Varde, .Skaarup^aanl !'/< Mil 

 Mord for Aarhus, Maibulgaard i den sydlige Oel af Als. 



