428 98 



navnlig om Sommrren, ikke finder Bekræftelse, naar man bruger Dagens Middelvarmc Ul 

 Sammenligning«. »Næsgaard har fra August og Aaret ud en lidt høiere Temperatur end 

 Uindholm og en endnu betydeligere Overvægt over Landbohoiskolen, saa at Oslersoens 

 Virkning paa Falslers Varmeforhold i Sammenligning med Sjællands netop bliver den samme 

 som Vesterhavets for Tarm og Silkeborg«. — »En Sammenligning mellem Middclvarmen af 

 de Klokkeslet, ved hvilke der aflæses (Kl. 8, 2 og 10), viser betydelige Afvigelser i Varmens 

 Svingninger i Løbet af Døgnet paa de forskjellige Slationer«. »Næsgaard har om Foraarel 

 og Sommeren en langt koldere Middag, men til Gjengjæld en varmere Aften end Hindholm, 

 og Grunden til det kolde Foraar paa Næsgaard er udelukkende en lav Varme Kl. 2; thi 

 selv i April, Mai og Juni har Næsgaard det varmt Kl. 10, skjøndt det ved Middagstid er 

 lo Grader koldere end paa Hindholm. Næsgaard har i Varmens daglige Gang Kystklima, 

 Hindholm Fastlandsklima; altsaa, medens Østersøens Indflydelse paa den ene Side i del 

 Hele og Store maa boic sig for Vesterhavets, saa at Sjælland— Falsler gjennem Aarel har 

 Fastlandsklima i Sammenligning med Jylland, saa fremtræder dens Nærhed paa den anden 

 Side ved de daglige Variationer og det i en saa kjcndelig Grad, al det utvivlsomt maa kunne 

 spores paa Agerdyrkningsforholdene« og paa l'lanlevæxlen i Almindelighed. Viborg har 

 fra April og gjennem Sommeren Kl. 2 indtil tre Grader høiere Varme end Smidstrup, men 

 desuagtet bliver Aftenen koldest i Viborg, som her optræder i del Smaa med Ørkenens 

 Klima; men der er heller intet paafaldende i, at den mørke 'Hede, der til alle Sider om- 

 giver Viborg, kan medvirke til denne stærke Svingning, medens Søluften virker udjævnende 

 ved Smidstrup. Den længst fra Havet liggende Station, Silkeborg, har det varmest Kl. 2, 

 selv den koldeste, Skaarupgaard, har det i et Par Sommermaaneder lidt varmere end Tarm. 

 Man kan efter disse Sammenligninger med temmelig stor Sikkerhed paastaa, at Sommer- 

 varmen i Jylland midt paa Dagen lager til, eftersom man fjerner sig fra Havet, hvorhos der 

 i Forskjellighederne mellem Skaarupgaard paa den ene. Tarm og Smidstrup paa den anden 

 Side, er en svag Antydning af, at Vesterhavets Indflydelse ogsaa paa den daglige Svingning 

 er den overveiende, saa at Vestjylland navnlig i de frugtbare Egne har en lavere Dagsvarme 

 end Østjylland, naar Afstanden fra Havel er ens. — Regnmængden er ens for Sjælland, 

 Falsler og Østjylland, nemlig c. 21 Tommer, men noget større for Vestjylland, nemlig 23 

 Tommer, og denne Overvægt skyldes alene Efteraarsmnanederne. 



Naar man lægger Trævæxten*) til Grund for en plantegeografisk Inddi'ling af Dan- 



*) Danmark er et af de skovfaUigste Lande i Kuropa og staaer i denne Henseende tilbage baadc for 

 Holland og Storbritannien. Hele Europas Skovareal anslaacs til .01,000 Q Mile, hvoraf] alene paa 

 Ru.sland falder 34,000 D Mile. Skovarealet 'udgjor i Rusland af Totalarcalet 37 pCl., i Norge 38 

 pCl., i Sverig 3 i pCl., i de llcslc andre Lande i liuropa nicllem l.i— 20 pCl. , i Holland og Stor- 

 britannien c. 7 pCt. . i Uanniark .0 pCt. Skovarealet er fordelt paa folgcnde Jlaade mellem de for- 

 skjellige llesiddere: 



