101 431 



livnri er iinlhlandct Eg, Naur, Ælni, Hyld, Benved, Vrietorn, Korncl, llunderose, Slaaen Of; 

 Il\i(llorii, og her er del ogsaa, at de eneste vildlvoxeiide Exe.iiplarer af Tilia grandifoUa 

 forekomme. — Laalatid har langs med sin sydvestlige Kyst en lang sandel lIa\8lok, som 

 strækker sig fra Albuen lil Kramnllse og fortsætles paa IJredljed med temmelig hnie Kiiller. 

 Paa denne Ilavslok , som lidligere har været adskilt fra Kysten, idet llodhy- og Nakskov- 

 Fjorde have staael i Forbindel!<e med hinanden , voxe adskillige sjeldnere I'lanler (Brassica 

 oleracea, Lihanotis montana, Eryngium maritimum, Orambe marUima, Silene nulans o. 11.). 

 Pen laalandskc I'lantevæxts eiendommelige Karakter viser sig mest udpræget i den sydvest- 

 lige Del, som bcgrændses ved en Linie fra Ohnse Vig paa Nordsiden til Sydsiden midi 

 mellem Uødby og Nysted. Paa de lave side Lerjorder har Egen sin frodigste Væxt, Hveden 

 giver flere Fold end andre Steder her i Landet, og flere karakteristiske Planter optræde her 

 i Mængde (Leonurus Marubiastrum, Betonica officimtlis , Dipsacus sylvestris). Nordost for 

 den ovennævnte Linie strækker sig fra Dirket Sogn til Nysled, fra Nordvest til Sydost, et 

 mere bakkel og navnlig mod begge Endepunkterne mere sandblandet Hælle, indesluUeude 

 alle Soer og Ilcdcmoser paa Laalaud*j, og som derfor ogsaa især karakteriseres ved Ilede- 

 moseplanler. — Laaland udmærker sig ved sine slore og smukke Egeskove, og Vaupell 

 har vist (I. c. p. 161), at de laalandske Eges aarlige Tilvæxt i Tykkelse er forbausende stor 

 — medens den normale Tilvæxt er '/s Tomme, er den her i Alderen fra 10de lil 70de Aar 

 */9 Tomme, og medens loOaarige Eges Stammer pleie al være 2'/2 Fod i Gjennemsnit, ere 

 de her 5 Fod. I Guldborglands Skove opnaa Egene en Høide af 90 Fod, og i Chrislians- 

 sædes Skove flndes to Ege, hvis Stammer have 32—33 Fod i Omfang. 1 de laalandske 

 Egeskove er Linden {Tilia parvifolia) ofte indblandet, og paa flere Sleder talrige Pæretræer, 

 som her synes at være vildlvoxende. Desuden forekommer her Ælm og Ask og som 

 Underskov llævreasp, Naur, Venved, Kornel, Slaaen, Uvidtorn og navnlig Hasselen, der paa 

 mange Sleder danner uigjennemlræ-ngelig Krat. »Største Uelen af Skovene paa Laaland ere 

 dog lilandingsskove, i hvilke Bøgen er i stadig Tillågen paa Egens Bekostning; i nogle 

 Skove, navnlig i den østlige Del, spiller Avnbøgen en betydelig Uolle, dels som Underskov, 

 dels selv dannende hele Skove; saaledes findes en Avnbøgskov (Roden) paa 800 Tdr. Land 

 ved Nysled« (Rostrup I. c. p. 56). Paa Øen Skjælnæs i Maribosø findes en gammel 

 Birkeskov {Betula pubescens) med Underskov af Uægebær, og ved Soen lælved sees mægtige 

 Fyrreslød, Levninger af de Fyrreskove, som i Urindvaanernes Tid dækkede Landet. I den 

 vestlige Del af delle Bælte spiller Egen en mere underordnet Rolle, ligeledes Avnbogen og 

 Linden. Derimod udgjør Acer pseudoplatanus en væsentlig Bestanddel af næslen alle Skove 

 og er ulvivlsoml vildlvoxende her (M. Lange), ligeledes ere Ask og yElm hyppige og 

 Cerasus Aritim, især paa Langeland, hvor den ved lljoftholm naaer en betydelig Størrelse 



*) Rostrup I. c. p. 38 og 50. 



