106 



Andromeda poltfoiia, Vaccinium Vitis Jdaa, Arctostaphylos uva ursi, Oenista Anglica, Oer- 

 mam'ca, tinctoria, pilosa, Lycopodium davatum, Cliamæcyparissus , complanatiim , Tliymus 

 'Serpyllum, Gentiana campeslris, Arnica tnontana, Orchi's macutata o. 11. I de kjæraglige 

 Lavninger voxe: Myrica Gale, Vaccinium uiif/inosum, Oxycoccos, Scirpus cæspitosus, Lyco- 

 podium inundalmn, tSelago o. I. Klilbællet indtager et Areal af omtrent 10 D Mile, og 

 Klitterne have paa mange Steder med deres Længdedale og Tværdale og deres 70—100 

 Fod høie Toppe, hvorfra man har en vid Udsigt over Hav og Land, Bjerglandskabets Ka- 

 rakter. Siden Slutningen af forrige Aarhundrede har der fundet en systematisk Beplantning 

 af Klitterne med Klitlag Sted, og Sandflugten er nu overalt dæmpet. I de sidste 20 Aar er 

 der paa fire Steder bleven anlagt Plantninger af Naaletræer (Pinus montana, F. Austriaca 

 og Picea alba), og disse ere lykkedes saa vel, at der er al Grund til at vente, at et bredt 

 Skovbælte i Tidernes Løb vil komme til al bræmme den jydske Kyst. Det Plantedække, 

 som er udbredt over de dæmpede Klitler, giver dem en eiendommelig graagrøn Farve og 

 er dannet af Psammia arenaria, Elymus arenarius, Festuca ovina, F. rubra, Phleum are- 

 narium, Carex arenaria, luncus Baliicus, Salix repens, Jasione, Galium verum, Eryngium, 

 Eieracium pilocella, Thymus Serpyllum, Campanula rotundifolia , paa nogle Steder voxe 

 Hippophae og Rosa spinosissima, og Bunden er dækket af Rensdyrslavens og Korailaveus tætte 

 Tuer. 1 de fugtige Lavninger mellem Klitlerne voxe de samme Planler som i liedemoserne. 

 — Marskdannelsen er foregaaet og fortsættes endnu stadig indenfor den Orække, der fra 

 Ujerting lober mod Syd som en Formur for Kysten, og den berører altsaa kun den sydlige 

 Del af Jylland. Iler har ligesom i den øvrige Nordsoen mod Syd begrændsende Kyststræk- 

 ning fundet en meget gradvis Sænkning Sled, som blandt andel sees af de mellem Ørækken 

 og Fastlandet i en Dybde ;if 10 Fod under Vandspeilet rodfæstede Slod af l'yrrelræer*). 

 Grændsen for Marskdannelsen betegnes mod Øst ved en indre Klitkjæde, der angiver den 

 ældre Strand før Marskdannelsen og i Slesvig ligger langt fra det nuværende Hav. Da 

 Forskjellen mellem Ebbe og Flod stiger indtil 8 Fod, tjener den flade Strand mellem Kysten 

 og Ørækken (Vaderne) afvexlende til Færsel snart for Skibe, snart for Vogne og Heste. 

 Medens Havel stadig bortskærer Partier af Øernes Vestrand — over en Mil Vesten for 

 Øen Homø sees Ruiner paa Havbunden — afsætles igjen Dele heraf, nemlig del fine glim- 

 merrige Brunkuisler, i det rolige Vand indenfor Øerne, saaledes at der i Slutningen af hver 

 Flodlid bundfældes|»et tyndt Lag Slik, og denne Siikafsætning søge Beboerne at fremme ved 

 Værker af Bisfletning (Sliksamlere) eller ved aabne Jordværkcr (Lahninger). Ved denne 

 daglige Tilvæxt forhøies Bunden stadig, om end meget langsomt (1 Fod nogle Steder i 

 6 — 8, andre Steder i nO Aar), og ved de forskjellige Vegetationer, som derpaa afløse hin- 



*) Korclihammcr: Stramlciis Dannelse paa Voslsiilon af den jydske llalvo iDansk l'"olkcl)l 

 Aarg., 1842, Nr. 1—3). 



