109 439 



England, livis slorre øslIi,i,'C Halvdel er el bakket Lavland, henhorcnde til yngre 

 Dannelser, rnedens den veslligc Del, der bestaaer af u;ldre Dannelser, er bjergig, stemmer 

 i sin Plantevuxt væsentlig overens med Mellemeuropa, men har dog, ligesom ogsaa Irland, 

 en større lligdom, end de andre Lande paa samme Bredegrad, paa saadanne Arter, som 

 fordre et Kystklima. Der er saaledes navnlig cl ikke ringe Antal Arter, som de til Kanalen 

 stødende Dele af Kiigland og Irland have fælles med Kanaleerne og med Nordfrankrig, men 

 som ikke gaa synderlig længere mod Osl og som altsaa ere bundne til Kystklimaet*). 

 Andre Arter nærme sig til denne Kategori, men gaa dog længere mod Øst paa Fastlandet**). 

 — I den sydvestlige og vestlige Del af Irlands Bjergegne (orekommer der foruden Jord- 

 bærlræet, Arbutus Unedo, adskillige andre Arter***), som have hjemme paa den pyrenæiske 

 Halvø og navnlig i Asturien. — Kiidiui et andet fremmed Klement i den britiske Flora er 

 el ikke ringe Antal norske IjcMvMxtfr, som navnlig forekomme i Skotlands og tildels i 

 Cumbcrlands og Waics's I$Jergcgne t). — Forbes har vist, at man kun ved al se hen til 

 tidligere geologiske Tilstande kan give en fyldeslgjørende Forklaring af den britiske Floras 

 Sammensætning, og at man da kommer til del Udslag, al de forskjellige floristiske Ele- 

 menter have meget forskjellig Alderti). Naar Englands Flora er forskjellig fra andre Ofloraer 

 derved, al den mangler endemiske Arier, niaa del have sin Grund i, al Planterne ere ind- 

 vandrede allerede dengang l'^ngland stod i Forbindelse med Fastlandet, inden Kanalen endnu 

 var dannet. Geologiske L'ndcrsogelser have nemlig vist, al England i den posl-pliocene 

 Tid paa den ene Side stod i Forbindelse med Frankrig og paa den anden med Irland, og 

 at Adskillelsen mellem disse Lande først har fundet Sled i den ældste historiske Tid. Del 

 er saaledes heraf forklarligt, at England i Hovedsummen af sine Arter slemmer overens 

 med den centrale Del af Europa, hvorfra de ere udvandrede. Nogle af disse Arter ere paa 



*) Saadanne ere: lUathiola ainuata, Senebiera didyma (Ogsaa paa Gotland), Rubia peregrina, Erica 



vaijans, Sibthorpia Europæa, Lobelia urens. 

 **} Siindnniie ere: Corydalia claviculata, Fumaria capreolata, Sypericum Elodea, Malva moschaia, Oe- 

 niata Angtica, Erica Tetralix, Ulex Europæita, Narikecium ossifragum, Braanca oleracea (paa Laa- 

 land), CocUearia Anglica (i Uiiiimark), Viburnum Lantana, Specularia hybrida, Calyalegia Soldanella^ 

 Linaria Cymbalaria, Mentha rotundi/olia. 

 ***) Disse ere: Saxi/raga umbrosa, elegam, hirsuta, Oeiim, ajfinis, hirta; Erica Mackayana, mediterranea, 

 Daboecia polifolia, Pinguictda grandijlora, Arabis ciliata. 

 I) Siiadaniie crc: Arenaria Korvegica, Primula Scolica, Druba rupeatria, Lychnia alpina, Arenaria 

 rubella, Aatragatua alpinua, Sibbaldia procttmbena, Saxi/raga cemua, rivularit, Arctoataphyloa alpina, 

 I'hyllodoce coerulea, Azalea procumbena, Oentiana nivalia, åtyoaotia aoaveolens, Veronica alpina, auxa- 

 tilia, Betula nana. 

 -ft) On tlie ConnexioM bctwecn Ihc distribution of the exisling Fauna and Flora ot the britisti isles and 

 tlic gpologicnl changcs wliich have affecled tlieir area (Memoirs of tlie geological survey of Greal 

 Uritain, V. I, 1816, p. 336). 



