115 445 



niim rin'jtarutii , Ifi'])/)0/)fi(ie r/mmnoides , Enijietrum ntgrum, Belula nana, Juncua fiUformis, 

 Eriop/wriim al/nnum, Lnserpilium latifoUum, Salix mijrttUoides , Alnus hicana, Sweerlia 

 perenuix *). 



I dcii iiorilvi'stli-(! Del af Tydskliiml har (Irisobacli vist, al der er man!,'o Arter, 

 som have den nordvestlige Grændse l'or deres Udbrednini; ved en Linie, som drages fra 

 Neuiialdcnshdien over llaiiierslaill, iNordiiauscn, Einsenacii li! lUiinen. Der er saaledes 100 

 Arier, .som lonkoiiiiiie i Klb;,'ebelet, men savnes i Weseryehetet, medens delte kun har 

 ■10 Arter, som savnes i hint. Denne Grændseiinie bestemmes ikke ved nogen Forskjel i 

 Jordbunden, men derved, al der i det nordvestlige Tydskland er mange Arier, som fordre 

 en slorre Sommervarme end den, ih'r Tindes i NVesergebetel, men kun faa, som paa Grund 

 af deu slorre Vinterkulde her have deres Ostgrændse. Den klimatiske Indflydelse, som 



heste IC denne I'lantegrændse, gjor sig navnlig tydelig gjældende i Gøltingerdalen. Mange 



al' de l'lauter, som i Thiiringen nyde godt af en hniere Sommervarme, savnes nemlig her, 

 fordi de varme osllige Luftstromninger afkjoles ved at passere Eichsl'eld og Uarzen, inden 

 de naa (lollingeu**). 



l'or at belyse den llolle, som Cupulifererne spille i denne Tlora i Forhold til de 

 andre Træer, meddeles nogle Hemærkninger om Plantebælterne paa det centraltydske eller 

 harcyniske Ujergsyslem: Bohmerwald, der fortsætler sig mod Ost i Erzgebirge og Sudeterne 

 og ved Thiiringerwald staaer i Forbindelse med Harzen. Det dannede i den palæozoiske 

 og Stenkuitbrmationens Tid en ringl'ormig, væsentlig af Granit og Gneis beslaaende O, 

 som omsluttede den nærværende bohmiske Slette, der dengang var en Ilavbugt. Det var 

 først, da Havbunden hævedes i Veiret mellem denne slørre og flere mindre Her (nærværende 

 Harzen, Schwarzwald, Vogeserne) i de paafolgende Perioder og navnlig i Triastiden, da den 

 brogede Sandsten, .Muslingkalken og Iveuperen traadle frem som udstrakte Landmasser, at 

 Centraleuropa viste sig som en slorre O, medens den mellemeuropæiske Slette endnu var 

 dækket af Kridtliavet. Ligesom liohmerwalds Granit- og Gnelsmasser allerede udgjorde den 

 slorste Del af hin Urtids 0, saaledes er ogsaa nu dette Itjerg del egentlige Centrum for 

 del harcyniske Mjergsystem, som ogsaa sees deraf, at det tildels danner Vandskjellet mellem 

 Nordsoen og Sortehavel. Det vil derfor være rigligt, at gaa ud fra Betragtningen af I'lante- 

 bællerues Forhold paa Uohmerwald. Denne Bjergkjæde danner med en Længde af 30 og 

 Brede af o Mile Grændsen mellem Bfdimen og Bayern — kaldes paa denne Side Bayer- 

 wald — og har sit hoiesle Parti, hvor Moldauens Kilder udspringe. Her rager Arber i 

 Veiret med lin hornagtig fremtrædende Gneisloppe, og herfra har maa en storartet Udsigt 



*) Caspary: Icbcr die Flora von Preussen (Abdruck aiis der Fcslgabc fur die XXIV Vcrsamml. dculscb. 



Land- u. Forslwirtbc zii Kynigsberg, 1863). 

 **) Griscbacb 1. c. 



56» 



