123 453 



Soen o. u. SI. indtage starre Strækninger. Af de her forekommende Sallvæxter {Salsola 

 Soda) ere de fleste de samme, som voxe ved vore Kysler, som: Triglochin niarilmum, 

 Salicornia herhacéa, Atriplex littoralia, Plantago marilima, Asier Tripolium , Arlemisia 

 marilima, Olaux maritima o. fl. De l'artier af Alfølden, som have sumpig Uund, ligge i 

 Flodernes umiddelbare Nærhed. Donanen, der paa flere Steder udvider sig til en Brede 

 af 4000— GOOO Fod og har en Dybde af 20— 6« Fod, omslutter utallige større og mindre 

 Oer. Disse og Flodbreildcrue indtages dels af Skove, dels af umaadelige Mose- og Kng- 

 .slrirkriingcr af forskjeliig Karakter. Skovene dannes af Popultia alba, canescena, nigra, 

 Salix alba, Alnns incana, gluiinoaa, Fraxinus, Ulmiis, Acer campeatre med Underskov af 

 Viburnum Lantana, Sambucua nigra, Cornua maacula, sangvinea o. fl. De stadig af Vandel 

 dækkede Strækninger ere overvoxede med Tagrør, som saaledes her optræde i større 

 Masser end nogen anden Plante*). Ved Tagrørets Væxt og ved Tilskylning bliver Hunden 

 omsider tørrere, bedækkes derpaa med Carex alricta, og herved opslaa de saakaldtc Z»ombék- 

 Moser, der tilsidst gaa over til al blive til egentlige Enge**). Af de megel store Moso- 

 strækninger er der kun faa, som indeholde brugbar Torv***). Den G G Mile store liausag- 

 Mose ved den sydosllige lired af Neusiedler-Søen er saaledes den eneste, hvor Tørv skæres 

 i det Store. Det :?0 D Mile store Sumpgebét ved Fi'izes-Gyarmal paa Grændsen af Gross- 

 Kumunien er nu tildels ved Kunst udtørret. 



De omsiultende Hjerge staa ved deres Rigdom paa Skove i stor Modsætning til del 

 næslen træløse Lavland, saa al Ungarn i del hele har henved 23 pCt. skovbevoxel Land. 

 — Karpaterne begynde ved Presburg Nord for Donauen og omslulle med en Længde 



*) Taiirorct, Phragmite) communis, er af alle Planter i det ungarike Lavland den, som spiller den vii;- 

 li!:stc Rolle 1 Naturens og Menneskets Husholdning. Den slorste Masse af Tagrør voxer paa .Steder, 

 som stadig staa under Vand. Ii:rter Bundens lieskalTenbcd optræder den paa to forskjellige .Maader. 

 Hvor Bunden er lost Dynd , danner dens lange Udløbere og Rodder i Korbindclse med andre lierpaa 

 fæstede Planter et sammenhængende tæt Dække, som ved hoiere Vandstand toftes i Vcirct og udgjor 

 da den saakaldte svingende Buiul eller svommcndc (Jer (Ungarernes -Liip«), der dog ikke, som Nogle 

 have angivet, forandre deres Plads i borizontal Retning, men kun hæve og sænke sig. Saadannc 

 • Lap« danne Grundlaget for alle storre Torvemoser I det ungarske Lavland. Hvor Bunden er fast 

 Sand eller Ler danner Tagroret fra forst af isolerede Tuer eller oformede skarpt begrændsedc Partier, 

 iler stadig voxe i HHide, idet Rodstokkene ved Røddernes tætte Væv forenes til en fast Masse, men 

 ikke sende L'diubere til Siden. Paa nogle Steder bæver disse Røroer sig 6 Kod murformigt i Veirct, 

 kun adskilte fra hverandre ved smalle Kanaler. Tagrøret har desuden en stor Udbrcdnlng i sum- 

 pige Lavninger, som ikke altid staa under Vand, og udfylder disse efterhaanden med en lørveagtig 

 .Masse. Kn ganske eiendommelig Form af Tagrøret voxer paa den tørre saltholdige Uund. Den er 

 kun faa Tommer eller 1 — Sl^'od boi, hlaagnm og bar et sammentrykt Straa. (Pokorny i Verhandl. 

 der zool.-botan. Gcscllscb. in Wien 1860, p. 287). 

 **) Vcrbandlungen der zool.-botan. Gesellsch. in Wien 1858, p. 315 og 1859, p. 87. 

 *♦*) .Mosserne tage her kun ringe Del I Torvedannelsen; thi del ungarske Lavland bar, som Pokorny 

 bar vist, en mærkelig Fattigdom paa Mosser (Verhandl. der zool.-botan. Gcsellscb. in Wien ISGO, 

 p. 280). 



57* 



