135 4G5 



niti;; i (It'l colchiske Lavland. Nogel høiere er Kastaninn del herskende Skovtræ, og Under- 

 skoven dannes al' Kristtornen og Cerasus Lauro - Cerasus , der begge vidne om en mild 

 Vinter og et fugtigt Klima. I en lloide af 2000 — 3000 Fod afloses Kastanien af kaimpe- 

 storc Bege, der udgjore den overveiende Del af Skoven, medens Ahorn {Acer plalanoides), 

 Ælm, Rød- og Graa-lil og Avnbog forekomme indblandede. .Mellem 5000 — 6000 Kod og 

 8000 Fod beslaaer Skoven af Naaletræer: Pi'cea orienuUia og Ahiea Nordmanmana, og her 

 voxer ogsaa Belula alba og Populus tremnla. I den nedre Del af Fjeldva-xternes liælte 

 har Rhododendron Caucam'cum en stor Ildbredning, hgeledes R. Fonticum og Azalea Pon- 

 hca. Buxua voxer p;ia Kalksten. — I den nstlige Del af Kaukasus har Skoven langtfra 

 en saa yppig Karakter; de stedscgronne Ituske og Slyngplanterne mangle, og mange Steder 

 ere overvoxede med tort lUiskads. — Plantebælternes Grændser ere meget vexlende i de 

 forskjcllige Egne; paa store Strækninger ere Fjeldvæggene saa sleile, eller Klimaet saa tørt, 

 al al Trævæxt mangler; ligeledes ligger Snelinien i meget forskjellig Hoide (mellem 8900 

 og 11,700 Fod). — Kaukasus danner med Hensyn til Planlevæxten et Bindeled mellem 

 Europa og Asien; dette sces navnlig tydelig af de der forekommende Træer. Den asiatiske 

 Valnød er her endnu vild, men de fleste J'ræer ere de samme, som voxe i Nordeuropa*). 

 Med Middelhavslandene har Kaukasus fælles: Caslanea, Quercus pubescens, Alnus cordifolia. 

 Platanus, Acer Lobelii, Tilia rubra, Diospyrus. Eiendommelige Arter ere: Picea orientalis, 

 Quercus macranthera, Q. castaneæfolia, Zelkowa crenata, Fterocarya Caucasica. 



Den lioie Albruskjæde, som løber langs med Sydsiden af det kaspiske Hav, danner 

 ifidge B unges Undersøgelser et meget skarpt Grændseskjel mellem Planlevæxten Nord og 

 Syd for samme**). I Lavlandet mellem det kaspiske Hav og Bjergkjæden hersker et meget 

 fugtigt Klima, og de yppige Skove bestaa al Parrottia Persica, Pterocarya Caucasica, Zekowa 

 crenata, Celtis australis, Quercus castaneæfolia og macranthera, Acer Hyrcanum, Alnus 

 obcordata, Fagus sijlvatica, Carpinus orientalis. Valnød, Figen og Morbær ere maaske 

 kun forvildede. Vinranker og Vedbende slige til Toppen af de høiesle Træer. Her dyrkes 

 Uis og Bomuld. Naar man fra Lavlandet stiger op paa den nordlige Skraaning, forsvinder 

 efterhaanden Farrottia, Pterocarya, Celtis, Diospyrus og endog Bøgen i en Høide af 3000 

 Fod, men Løvskoven naaer op til 8000 Fod og beslaaer her især af Carpinus orientalis; 

 Taxus baccata og Ilex Aquifolium forekomme indblandede. Foruden Taxen findes her 

 ingen andre af Naaletræernes Familie end Juniperus Sabina og communis. Paa Sydsiden 

 af Albruskjæden forandrer Planlevæxten pludselig sin Karakler. Del meget tørre Klima 

 fremkalder en næsten orkenagtig Goldhed, og Planlevæxten beslaaer hovedsagelig af meget. 



*) Foruden de ovenfor næviito voxe her ov'saa l'lnus aylveatrls og Taxua. 



*) Die russisclie E\pedition nacli Cliorassnn in den Jalircn 1808 und ISj9 (Petcrmanns geogr. 

 Mitllicil., I8G0, p. 205). 



