137 467 



paa 52° n. Br. underliden til -r-23°R., stiger ofte om Sommeren til + 30° R. og kan i 

 Løbet af én Das,' falde 17°. Hertil Itomme kolde Nætter, voldsomme Regnbyger og en 

 overordentlig Tnrtied af Luften. Uet lange og stadige Efteraar er den beliageligste Tid. 

 Skoven udfolder da en eiendommelig Farvepragt, idet Bladene hos de herskende Træer 

 vise forskjellige Nuancer af Undt, saaledes hos Egene (især hos Quercus coccinea og rubra), 

 hos Ahornarterne, Amhratræel, den vilde Vin o. fl. De fligelbladede Rød-Eges Udbrednings- 

 Oniraade betegner et naturligt Floragebél, som har en særegen Interesse derved, at Plante- 

 væxten stemmer væsentlig overens med den, som fandtes i Europa i den miocene Tid. 

 lier findes saaledes ligesom i hin fjerne Tid et forholdsvis stort Antal træagtige Planter — 

 to til tre Gange saa mange som i den tilsvarende Del af Europa — og det er nu ligesom 

 dengang foruden Naaletræerne Valnodarter, Ege, Ahornarter, Plataner, Ambratræer, Tulipan- 

 træer, liælletræer o. 1., som ere de herskende Træer i Skoven. Skoven her ligner den 

 tropiske Urskov ved de mange henraadnende Stammer og ved de talrige Slyngplanter, og 

 Cicaderne opfare her ligesom i Tropen en øreskærendc Conccrt. Landskabets Physiognomi 

 bestemmes for en væsentlig Del ved en af mange til forskjellige Slægter og Familier horende 

 Arter dannet Skov, og del er sjeldnere, at en enkelt Art ved sin selskabelige Væxt er over- 

 veiende. iVIedens saaledes Pinus Slrobus og paa andre Steder (paa koldt Sumpland) Thuta 

 occidentab'a i den nordlige Del af Gebetet danne rene Bevoxninger, forekomme paa lignende 

 Maade Pinus inops, Tæda og rigida paa de flade Sletter Øst for Aleghany-Bjergene og 

 Taxodium distichum i Missisippiflodens Deltagebét (»Cypres-Svamp«). De Familier, som 

 optræde med det største Antal Arter ere: Compositæ, Cyperaceæ (især Carex), Gramineæ, 

 Leguminosæ, Rosaceæ og Ericaceæ, medens de for Europa karakteristiske Familier: Cruci- 

 feræ, Umbelliferæ, Carijophyllaceæ og Labiatce, her ere svagt repræsenterede*). 



Af Cupuliferernes Familie forekomme i dette Gebet 25 Arter, af hvilke de fleste 

 (22) ere Ege, og af disse hore atter Storstedelen (13) til Rødegene, og navnlig til den Af- 

 deling af samme, som udmærker sig ved fligede Blade, og som udelukkende har hjemme i 

 Nordamerika. De øvrige 9 Egearter høre til Underslægten Lepidobalanus, og af disse igjen 

 4 til en for dette Gebet egen lille Gruppe [Lyratæ] med slore dybtindskaarne lyredannede 

 Blade, medens de 3 høre til en Afdeling (Prinus), som ellers har hjemme i Mexico. Desuden 

 findes her af Bøgeslægten 1 og af Kastanieslægten 2 Arter. Egene danne næslen overall 

 og paa de forskjelligste Lokaliteter et fremragende Træk i Planlevæxten: de udgjøre som 

 anselige Træer en væsentlig Bestanddel af den yppige Hoiskov (Q. tinctoria, coccinea, rubra, 

 falcala), de indlage Sumpe langs med Flodbredderne (Q. aquatica, Phellos, palustria), og de 

 optræde som forkrøblede Træer eller som Buske paa de sandede golde Sletter (Q. ilicifolia, 



*) Asa Gray: Stalislics of thc flura of Ihc nortlierii stales (American Journal of sciences and arls 

 Vol. 12). 



VMenik. Selsli. Shr., 5 Rikli«, nilumdenik. og malhem. Afd. 9 B. VI. 69 



