470 140 



voxede med høie Popler [Populus angulatu) 0|,' omkrandsede af Pilekral. Paa de Steder, 

 hvor Kalksten danner Bunden, er Juniperus Virginiana herskende. 



I den Uel af Gebetet, som ligger mellem Aleghany-Bjergenc og Uavet, har Vege- 

 tationen en ganske anden Karakter. Den østlige Fod af Aleghany-Bjergene bestaaer af 

 bolget Land med frugtbare Dale og skovklædte Bakker. Det er Ege, som danne Skoven, 

 men især Uickory- Valnødden (Carya alba) — hvorfor ogsaa disse Strøg betegnes som 

 Uickory-Laud. Herfra og til Havet strækker sig en stor Slette (den »atlantiske Slette«), 

 henhørende til tertiære Dannelser, hævet i Veiret i tre Terrasser og indesluttende i sine 

 Jordlag talrige Levninger af tre Arter Heste og store Tykhuder {Megathenum, Megalonyx). 

 Det er i det hele et tørt, goldt og ensformigt Land. Hvor Bunden bestaaer af Sand findes 

 de saakaldte »Pine-barrens« o: her ere forkrøblede Fyrre- og Ege-Arter herskende; hvor 

 den derimod bestaaer af Ler, er den mere sumpig, dækket med Kor og Siv (»swamp, cane- 

 brake«), og her findes ofte Tørvemoser, blandt hvilke en er den største i Verden (Great 

 Dismal)*). I den nordlige Del af den atlantiske Slette er der foruden Pinus inops to Ege- 

 arter, som ere herskende. Bjørne-Egen (Q. ilicifolia] danner et lavt, kun 3 — 4 Fod høit 

 Krat, der dækker Jorden saa tæt, at man i Frastand troer at see et Græstæppe. Ganske 

 paa samme Maade optræder Cliinquapin- eller Dværg- Kastanie-Egen [Q. prinoides). Hos 

 begge disse Arter ligge Grenene, overfyldte med Frugter, hen ad Jorden, og her have vilde 

 Svin og Bjørne deres Tilhold. Fra 40" n. Br. og sydligere forekommer ogsaa her meget 

 almindelig Sort- Egen (Black- Jack, Q. m'gra), et lavt Træ med meget mørkegrønne, under- 

 neden sortbrune Blade. Kvæget og de hyppige Markbrande bidrage paa mange Steder til 

 at holde den i en forkrøblet Tilstand. I de sydlige Dele af den atlantiske Slette, i Caro- 

 lina og Georgien, træder Ptnus australis istedetfor P. inops, og de nysnævnte Ege erstattes 

 af Quercus Catesbæi, et lavt Træ, hvis Stamme 2 — 3 Fod over Jorden deler sig i lange 

 bugtede Grene. Den tager af alle Ege tiltakke med den magreste Bund. Her forekommer 

 ogsaa i smaa Grupper Q. cinerea med en tynd Stamme og smalle helrandede Blade. 1 

 fugtig Bund voxer Pil-Egen (Q. Phellos) med Blade som Purpur-Pilen og langs med Flo- 

 derne Q. aquatica. 



De blandede Cupuliferers eller Kristtorn-Egens Gebet. 

 (Quercus, Erythrobalanus, Stenocarpæa et pi. al.). • 



Dette Gebet indbefatter Øvre-Californien og Oregon en Landstrækning, der er 

 lige afvigende fra de tilstødende Dele af Amerika i Klima, som i Plantevæxt**). Her 



*) Lyell: Trawcls etc. 

 **) Medens Columbia-Flodcji danner Nordgrændsen for dette Gcbél, liciicr Svdgrændscn vcJ San Diego 

 paa 33°. 



