141 



471 



hersker hele Aaret en meget ensformig, men i Forhold lil Hredepraden lav Temperulur. I 

 San Francisco er Middeivarmeii af hele Aaret kun IO,r II uf den koldeste .Maaned (Januar) 

 8 n., og af den varmeste Maaned — der her, ma:rkeligt nok, er September, fordi det 

 lilgrændsende Hav er noget koldere om Sommeren end om Vinteren — 1I,6''K. Cali- 

 fornien er fremdeles den eneste Del af Nordamerika, som har en "Subtropisk Vinterregnlid« 

 ligesom de canariske t)er og Middelhavslandene, eller hvor Regnen indlrælTer om Vinteren, 

 men Regnmængden aftager meget betydelig fra den nordlige til den sydlige Del af Gebetet. 

 Medens der nemlig i den nordlige Del falder G8 Tommer om Aaret, er den aarlige Regn- 

 mængde i den midterste Del kun 23 Tommer, og den sydlige har et saa tørt Klima, at 

 Dyrkning kun Under Sled, hvor Overrisling anvendes. Da Temperaturen er sna ensformig 

 hele Aaret, er det Fugtighedens Fordeling, som bestemmer IMantevæxtens Il\iletid, og denne 

 er her, ligesom i de tropiske Lande, Sommeren eller Tfirtiden. 



Californien afgiver et mærkeligt Exempel paa, at en hoi IJjergkjæde (Sierra Nevada) 

 kan danne et ligesaa skarpt plantegeografisk Grændseskjel som et mellemliggende Hav; thi 

 Plantevæxlen er her ligesaa eiendomniclig, som om Californien var en fra Fastlandet langt 

 Ijernet O. Der findes nemlig ikke alene gjennemgaaende andre Arter, end de som voxe i 

 de østlige nordamerikanske Slater, men en stor Mængde egne Slægter, og desuden mangle 

 her ganske de i Øststaterne mest dominerende Planteformer. Paa den anden Side sluller 

 den californiske f'lora sig noie til den japanesiske, hvilkel sees af de mange hinanden re- 

 præsenterede Arier i de tre Planlegebeter, af hvilke her skulle udhæves nogle, navnlig blandt 

 de træagtige Planter: 



Kun kjendt fra Aiiiurlandct. 



