476 146 



hei Busk. Allerede i en Høide af 3— 4000 Fod beslaaer Skoven mange Steder væsentlig af 

 Naaletræer med enkelte indblandede Ege [Q. Kelioggii). De Naaletræer, som næsten overall 

 paa Nevada-Kjædens vestlige Skraaning danne tætte Skove, der paa nogle Steder næsten 

 naa op til den evige Sne, ere navnlig Pinus {Tæda) ponderosa, P. [Strobus] Lamberttana, 

 Picea grandis og Libocedrua decurrens, alle mægtige Træer, hvis Stammer ofte have 6—10 

 Tod i Tværmaal. Det er især P. ponderosa og Abies grandis, som ere overveiende og ofte 

 danne rene IJevoxninger, medens P. Lamberttana kun forekommer i spredte Exemplarer, 

 der som umaadelige Kæmper ragi? IVem — undertiden til en Høide af 300 Fod — over de 

 audre Træer. I disse Skove sees overalt Eubus Natkanus, Sijmphoricarpus og Geanothus 

 prostratus*). 



Slenegenes Gebet. 

 {Quercus, Lepidobalanus, Ilex). 



Delte Gebet indbefatter den nordlige Del af Mexico eg Florida. Dets nordostlige 

 og nordlige Grændse belegnes ved det Høidedrag i Texas, som danner Vandskjellet mellem 

 Floderne Urazos og Colorado, og ved en Linie, som drages fra Sauta Fé til Mundingen af 

 Floden Gila, og Vendekredsen angiver Sydgrændsen. — Denne Del af Mexico udmærker 

 sig i sine fysisk-geograliske Forhold derved, at Andeskjæden her er afbrudt, saa at her 

 findes et 6000 Fod høit til begge Sider jævnt affaldende Høiland, et Forhold, som forst 

 blev opdaget, da Oberst Cooker under Nordamerikas Krig med Mexico forte en Troppe- 

 afdeling fra Rio grande Dalen til Sonora, og som har stor Indflydelse paa Planternes For- 

 deling. Her mangler nemlig den Forskjel i Planternes Karakter, som ellers i Amerika gjør 

 sig gjældende mellem den ved en høi Bjergkjæde adskilte østlige og vestlige Skraaning; 

 Klimaet er overordentlig tørt; Himlen er saa godt som hele Aarel klar og skyfri, og kun 

 fra Juli til Oktober falde enkelte Regnbyger; i Yunia er den aarlige liegnmængde kun 3,2, 

 i Filmore 9,2 og ved El Paso 11,2 Tommer. 



*) Vi have ikke endnu nogen fuldstændig Fortegnelse over Californiens Planter. De forste Planter 

 herfra skyldes Uotanikcro, som ledsagede Verdcnsomseilere; saaledes Louis Nee og Hinds (The 

 Botany of llie Voyage af II. M. S. Sulphur, 1844). Douglas var den forste, som opholdt sig 

 her i længere Tid og sendlc en stor Mængde Planler og \ha til Europa. Det forste Kjendskab til 

 Californiens fysisk-gcograllskc Forliold skjldes Fremont (Report of Ihe exploring expedition lo 

 the Rocky Moutithains, 1845. Geographical Memoir upon Upper Callfornia, 1848). I don senere 

 Tid er Californien bleven botanisk undersogl af Lobb, Murray, Bigelov, Newberry, R.Brown. 

 (Torrey: Plantæ Frcmonlianæ; samme Plantæ Bigclovianæ. Explorations and surveys 

 for a railroad route from Mississippi river to the pacific Ocean, Vol. VI. Heri: Geographical botany 

 and description of the forest Irees of Noitliern Califoniia and Oregon by Newberry). 



