94 



Eortbeoämningar i Finskan. 



Af Aug. Ahlqvist. 



En utländsk vetenskapsidkare har gifvit mig anledning 

 att taga nogare kännedom om de benämningar, som i Fin- 

 skan förekomma på kortfärgerna och de särskilda korten, och 

 jag tager mig friheten att här i korthet meddela dessa be- 

 nämningar. 



Färg i kortspel heter maa (land, jord, ort). Hjerter 

 kallas öfverallt hertta, estn. herttu. Ruter heter vanligen 

 ruutu, estn. mut^ men äfven tiili (legel), troligen af figurens 

 för denna färg utseende i de nyare korten. Klöfver kal- 

 las öfverallt risti, estn. ris't (kors), hvilken benämning lika- 

 ledes härrör af figurens för färgen nuvarande utseende och 

 motsvarar det äfven i Tyskan åtminstone partielt brukade 

 Kreuz. Spader heter öfverallt påta, estn. pada. Denna 

 finska benämning är en mekanisk assimilation af färgens 

 svenska namn och har sammanfallit med ett äldre, likaledes 

 ur de germaniska språken kommet lånord med betydelsen 

 kruka, gryta. Den svenska benämningen synes vara iden- 

 tisk med det i de romaniska språken förekommande spade, 

 espade (lans, lansspets). Trumf heter allmännast valtti^ ett 

 ord som ej har finsk klang och troligen härstammar från de 

 germaniska språken, af roten ivalt, som förekommer t. ex. 

 i det tyska Gewalt och i de svenska välde, våld m. il. Jag 

 förmodar, att trumf i någon svensk eller tysk dialekt haft 

 eller har ett namn, deriveradt från denna rot, och att det är 

 detta namn vi återfinna i den finska benämningen. I syd- 

 östra Finland kallas trumfen kosuri, af det ryska Kostipt, 

 och på estniska heter det än kozer än frump af det tyska 

 Trumpf. 



Ess heter öfverallt ässä, eslu. äss; kung kuningaSy 

 estn. kuningas; dam rouva, frouva, estn. emand (= f. e- 



