95 



mäntä husmoder, herrskariiina, fru); knekten kallas än 

 knihti, nUiti (en föi'sättnin<; af den svenska benämningen) än 

 sofaniies (soldat), och i södra delen af landet benämnes detta 

 kort allmänt pamppii^ af svenska dialektordet pamp, som be- 

 tyder ej blott '""stort svärd, lång värja", ulan äfven '''knekt, 

 soldat, knekt eller högt kort i spel'" (Rietz, Svenskt Dialekt- 

 lexikon). I Estniskan kallas detta kort än soldat än soldan. 



De ifrån räkneord härledda kortbenämningarne hafva 

 olika gestalter i olika dialekter. Allmänt begagnade bland 

 dem äro de, som äro sammansatta af ett räkneord och ordet 

 silmä (öga, prick, märke), en art sammansättning, som har 

 adjektivisk betydelse. Sådana äro kyimnensilniä det med 

 tio ögon eller märken försedda kortet, tia, yhdekssilmä 1. 

 yhdeksänsilmä, kahdekssilmä 1. kahdeksansilmä, seitsensilmä 

 1. selssilmä, kuusisilniä^ viisisilmä, nelisilmä, kolniisilmä., kak- 

 sisilmä. Andra benämningar äro: kymmenikkö, kymmenäi- 

 nen, kympjpi tia, yhdeksikkö, yhdeksäinen nia, kahdeksikko 

 åtta, seitikko, seitti sjua, kuutonen.^ kuuttonen, kuutti sexa, 

 viitonen femma, nelonen fyra, kolmonen trea, kakkonen tvåa. 

 Oegentligt och skämtvis kallas åttan lapin kymmenikkö 

 'Mappsk tia""', sexan iniureki '"vedsläde''', fyran nurkkakivet 

 '"hörnstenarne" och tvåan _^'öf«ss/, troligen af det svenska Jöns. 



Mars 1876. 



