153 



eller mindre kristallfragmeuter : qvarzeii och fältspatcn öusum 

 korn eller i större oregelbundna partier, glimniern i blad 

 eller Ijäll, liornblendet nål- eller strålfurniigt. De halVa 

 livarken haft tid eller rnm nog att tillgodose sin yttre va- 

 relse. Ty krislallindivideu behöfver mycken tid och '»-odt 

 utrymme tor att kläda sig som sig bör. Dem icirutan blir 

 dess form ofta ganska mycket skild från den af krislallo- 

 graferna s. k. ideala formen, hvilken f. ö. strängt ta^et in- 

 genstädes i naturen förekommer. 



Här vid undersökningen af dessa missbildade eller obil- 

 dade mineralindivider är det nu som det ofvannämnda sam- 

 bandet mellan det yttre och det inre hos kristallen kommer 

 oss till pass. I stället för att betrakta den yttre formen 

 betrakta vi den inre strukturn eller spjelkningsytorna, hvari- 

 genom vi kunna få kännedom om grundformen, samt vidare 

 de fysiska egenskaperna hårdhet, tyngd, glans, färg o. s. v. 

 xMen lör att få en djupare insigt i deras natur måste vi un- 

 derkasta dem en kemisk eller optisk analys, i förra fallet 

 för utredandet af sammansättningen, i det sednare af formen. 

 Den optiska undersökningen är isynnerhet af vigt för mine- 

 ralogen, emedan han derigenom utan att behöfva totalt för- 

 störa kristallen kan få en inblick i dess inre. Härvid be- 

 gagnar han sig dock ej af det vanliga ljuset utan af det s. 

 k. polariserade, som uppkommer, då etherns vibrationer, 

 hvaraf ljuset framkallas, tvingas alt gå i en bestämd rikt- 

 ning. En sådan polarisation af ljuset inträffar t. ex. vid 

 dess genomgång genom icke-reguliära s. k. dubbeltbrytande 

 kristaller, i det att nämligen de tvenne ljusstrålar, hvari det 

 delas, vibrera i två mot hvarandra vinkelräta riktningar. 

 Betraktar man nu en kristall i ett sådant ljus kan man få 

 reda på det system, hvari den kristalliserar genom från- 

 elier närvaron af vissa egendomliga, färgade ringsystem, 

 enkla eller dubbla. Så t. ex. visar diamanten, liksom alla 

 reguliära kristaller, inga sådana färgringar: dess inre ethe- 

 riska förhållande är icke annorlunda än det hos en glasbit, 

 likasom den i kemiskt hänseende ej är annat än kol. Der- 

 emot förete de öfriga ofvananförda kristallindividerna ett 



