I. 





Enär Finska Vetenskaps Societeten i år firar sitt 50-åriga jubileum, synes 

 mig upplifvandet af minnet af de män, hvilka på ett framstående sätt bidragit 

 till vinnandet af Societetens ändamål, väl försvara sin plats. Då det lyckats 

 mig uppdaga alla de delar, som höra till Nervänders galvanometer, sådan han 

 kort före sin förtidiga död fullbordat densamma, så synes mig en fullständig 

 framställning af alla Nervänders tillgöranden i denna sak hafva ett betydelse- 

 fullt historiskt intresse. 



Nervänders verksamhet som vetenskapsman infaller mellan åren 1829 — 48, 

 en tid, hvarunder betydelsefulla framsteg inom fysiken dels gjordes, dels för- . 

 bereddes. Vi skola i korthet påminna om de vigtigaste arbeten under denna 

 och närmast föregående tid. 



Inom värmeläran pågick det arbete, som ledde till framställandet af den 

 mekaniska värmeteorin, hvars betydelse är så omfattande att ingen del af fy- 

 siken undgår att däraf beröras. 



Inom optiken hade Young och i synnerhet Fresnel jämt hunnit publicera 

 sina arbeten, hvilka förde den teoretiska optiken till en utvecklingsgrad sådan 

 att denna del af fysiken ifrån denna tid kan sägas i teoretiskt hänseende in- 

 taga främsta rummet; ty ända till den närvarande tiden har undulationsteorien 

 lyckats att på ett enkelt och i följd däraf naturligt sätt förklara alla hittills 

 kända optiska fenomen. 



År 1819 gjorde Oersted sin berömda upptäckt om den galvaniska ström- 

 mens inflytande på en rörlig magnetnål och sedan denna upptäckt den 11 Sept. 

 1820 blifvit genom en resande fysiker bekant gjord för franska vetenskaps- 

 akademin, framkom Ampère redan den 18 i samma månad med de experimen- 

 telt begrundade principerna för elektromagnetismen och elektrodynamiken. 

 Detta på 7 dagar utförda arbete skall alltid förblifva ett af de mest glänsande 

 partier af den vetenskapliga utvecklingen. 



