72 S. L E M S T B Ö M. 



För Nervander tedde sig sålunda öfverallt ett rikt fält för arbete och 

 han gjorde genast sitt val i det han egnade sina krafter till utforskande af 

 elektricitetens svårtillgängliga område. Hans första arbete „In doctrinam elec- 

 tromagnetismi momenta" utgör ett försök att utreda de lagar, enligt hvilka 

 den galvaniska strömmen verkar på en i horizontalplanet rörlig magnetnål. 



När detta arbete utgafs, hade Ohm publicerat sitt berömda arbete : „Die 

 galvanische Kette mathematisch bearbeitet", Berlin 1827, men detta kände 

 Nervander olyckligtvis icke till, hvarför de allmänna slutsatser, till hvilka 

 undersökningen gifver anledning, endast kunde tjena att bekräfta „Ohms lag". 

 Så mycket större betydelse hade arbetet för Nervänders egen vetenskapliga 

 utveckling och framtida verksamhet, ty redan nu fann han genom en enkel 

 geometrisk konstruktion att den galvaniska strömmens „elektromagnetiska 

 kraft", under vissa förutsättningar, är proportionel (icke mot själfva afviknings- 

 vinkeln hos en rörlig magnetnål utan) mot tangenten för afvikningsvinkeln. 



Sedan Nervander lärt känna Ohms arbete, blef det för honom klart att 

 den hittills använda galvanometern hade väsendtliga brister, hvilka borde af- 

 hjelpas. 



Under sin första utrikes resa 1832—36 såsom Universitetets stipendiat 

 (Nervander var den första, som erhöll Alexanders stipendiet) egnade han ock 

 en betydlig del af sin tid till fullkommande af galvanometern. 



Efter ett omfattande, såväl teoretiskt som experimentelt studium af de 

 intill denna tid använda galvanometrar, af Schweigger, Nobili m. fl., kom han 

 till den slutsats att de visserligen, efter en förberedande undersökning och 

 bestämning af nödiga korrektioner, voro användbara, men att de formler, som 

 härvid voro nödvändiga, voro mycket invecklade och synnerligen besvärliga. 

 Ledd af den idé, som redan finnes uttalad i ofvan omnämda arbete (1829), 

 näml. att strömmens elektromagnetiska kraft eller, som vi nu säga, dess styrka 

 bör vara proportionel mot tangenten för afvikningsvinkeln, sökte Nervander 

 konstuera en galvanometer, hvari denna lag förverkligades. 



Uti en uppsats : „Mémoire sur un galvanomètre à châssis cylindrique par 

 lequel on obtient immédiatement et sans calcul la mesure de Vintensité du cou- 

 rant électrique qui "produit la déviation de Vaiguiïle aimantée (Les Ann. de 

 Chimie et de Phys. T. 55 1834) redogör Nervander för det nya instru- 

 mentet. 



Denna uppsats, som troligen af Nervander själf upplästes inför Akademie 

 des Sciences i Paris, sönderfaller i tre delar, hvaraf den första utgör en ex- 

 posé af de orsaker och de idéer, som ledt honom till konstruktion af instrumen- 

 tet, den andra omfattar en utförlig beskrifning af detsamma och den tredje en 



