Statistiska beräkningar angående f. civilstatens enke- och pupülkassa. 51 



Såsom häraf synes, motsvara kassans samtliga inkomster för ny tjenst i 

 det närmaste utgifterna för densamma och lemna för kl. III — VII till och med 

 ett litet öfverskott. För tjenst hörande till kl. I, II och VIII qvarstår dcre- 

 mot en brist, som likväl endast för kl. I uppgår till nämnvärdt belopp. Men 

 då nya delegare till denna klass jemförelsevis sällan tillkomma, synes den 

 slutsats berättigad, att i det hela taget den möjliga förlusten på en del fcjen- 

 ster fullt utjemnas genom vinsten på andra och att någon rubbning af kassans 

 ställning genom tillkomsten af nya delegare fördenskull ej är att befara. 



Då den nu afslutade undersökningen ger vid handen, l:o att kassans till- 

 gångar för närvarande ungefär jemnt motsvara dess förbindelser, och 2:o att 

 denna jemvigt skulle tortbestå äfven om delegarnes antal förökades, synes 

 häraf följa, att kassan från början bordt kunna undvara icke blott grundfon- 

 den (100000 rub. banko ass.), utan äfven de årliga statsanslagen 50400 Smf. 

 jemte det bidrag af 20000 SJÏ/f. kassan under hvart och ett af åren 1877 — 1881 

 derutöfver åtnjutit, derest den i stället hade fått uppbära pensionsavgifter och 

 lönebesparingar efter nu gällande norm. Vi skola se till huru härmed för- 

 håller sig. 



Under decenniet 1869 — 1878 uppgick lönebesparingen med afdrag af ut- 

 betald begrafningshjelp i medeltal till 172000 3mf. för året. Under 1880— 1881 

 utgjorde samma medeltal 210000 ffnif. Behållna inkomsten af lönebesparingar 

 har således genom 1879 års löneförhöjningar ökats med 38000 9mf. årligen. 

 Genom afgifternas höjande liar inkomsten ytterligare ökats från 112680 (me- 

 deltal för 1869—1876) till 165890 (1877—1881) eller med 53000 9mf. årli- 

 gen, alltså tillsammans 91000 9mf.. Förökningen skulle, om samma afgifter 



