Fysiologiska betraktelser öfver den närmaste orsaken till Epilepsin. 419 



kontraktil vittnad neml. den tvärstrimmade, och den så kallade glatta muskel- 

 väfnaden, af hvilka den förra beror af viljans inflytande, den senare icke- 

 Hvardera af dessa väfnader skilja sig från hvarandra fullständigt med fästadt 

 afseende å deras finare byggnad. Den tanken ligger således ganska nära, att 

 hvardera äfven äger sitt nervsystem, som, genom sitt inflytande, framkallar 

 muskelkontraktion. I detta afseende framställa sig äfven det cerebrospinala 

 och gangliösa nervsystemet, såsom två till sitt förlopp olika nervsystem i det 

 afseende, att det förra uppträder mera symmetriskt med sin centrala och peri- 

 feriska del, af hvilka den förra genom en fåra är delad i två symmetriska 

 hälfter, hvilka hvardera i periferisk riktning afsända nerver till hvar sin sida 

 af kroppen. Det gangliösa nervsystemet deremot utmärker sig, redan i makro- 

 skopiskt hänseende, genom sin röda eller gråaktiga färg och är beläget i 

 medellinien, representerande den grå substansen i ryggmärgens axis, ifrån 

 hvilken grenar utgå isynnerhet längs banan af de bakre spinalnervrötterna, 

 och bilda på hvardera sidan af livar je bröst- och lumbalverteber ett ganglion, 

 som, genom anatomisk förening med de närbelägna gangiierna, bildar den väl 

 bekanta gangliösa gränssträngen, från hvilken sedermera nerver utgå i peri- 

 ferisk riktning, och i buk- och bröstkaviteten bilda de bekanta nervplexus. 

 Dessa afsända grenar till de vegetativa organerna, hvarest de periferiskt för- 

 grena sig i den glatta muskelväfnaden, som tillhör tarmkanalen, de afsöndrande 

 körtlarna j ernte deras utförsgångar och artererna, hvilka sistnämnda i rikt 

 mått innehålla kontraktil väfnad, hörande till den glatta muskelväfnaden, eller 

 de så kallade muskelfibercellerna *). 



Af hvad vi i korthet anfört finner man således, att vi icke utan anato- 

 miska skäl, lika med Bichat m. fl., antaga två nervsystem neml. det cerebro- 

 spinala, som tillhör sinnesorganerna, och den tvärstrimmade muskelväfnaden, 

 och det gangliösa eller vegetativa, som utöfvar inflytande på den glatta muskel- 

 väfnaden, hvarhelst den förekommer. Bägge dessa nervsystem stå dock med 

 hvarandra i ett anatomiskt sammanhang, likasom den fysiologiska samverkan 

 mellan desamma står i det närmaste sammanhang med den harmoniska verk- 

 samhet, som äger rum mellan alla de organer, som konstituera organismen 

 såsom ett sammanhängande helt. Särskildt anse vi oss böra i förbigående an- 

 märka det nära anatomiska sammanhanget mellan det sensibla och vasomo- 

 toriska nervsystemet, som utgör den anatomiska grunden för det inflytande, 

 som sinnesrörelser utöfva på blodcirkulationen genom artererna. 



*) I förbigående må har anmärkas det öfvervägande antalet cirkulärfibrer, som förekomma i 

 arterernas membrauer. 



