424 E. J. Bonsdorf f. 



1) Lâtom oss antaga, att arteria coronaria cor dis är säte för denna sam- 

 mansnöring, så inträder, såsom en omedelbar följd af den härigenom afbrntna 

 ämneomsättningen i hjertats väfnad, stillestånd i hjertats rytmiska kontr aktion, 

 i dess tillstånd af diastole *). 



2) Sammansnöres a. coeliaca, inträder såsom följd deraf stillestånd i ven- 

 trikelns och tarmkanalens peristaltiska rörelse i muskelväfnadens tillstånd af 

 atoni, i den del deraf, som förses med blodkärl, som bärstamma från a. coeliaca. 



3) Retas de nerver som förgrena sig i ventrikelns och tarmkanalens kon- 

 traktila väfnad, framkallas, enligt denna teori, bär en tonisk kramp d. ä. stille- 

 stånd i tarmkanalens peristaltiska rörelse, i dess tillstånd af tonus. 



4) Sammansnöres carot. cerebralis och a. vertebralis inträder, af samma 

 skäl, som ofvanför blifvit anfördt, upphäfd sinnesverksamhet och medvetande, 

 åtföljd af tonisk kramp omvexlande med klonisk, sålunda, att den toniska 

 krampen är öfvervägande i de fall, der blodcirkulationen genom a. vertebralis är 

 afbruten, den kloniska åter i de fall der blodcirkulationen genom carotis cere- 

 bralis är afbruten. 



Vi anse öfverflödigt att anföra några flere antagna exempel, då de anförda 

 torde vara tillräckliga för utredning af vår uppfattning af förhållandet, och 

 tillägga endast ett försök att förklara orsaken till den höga temperatur, som 

 uppträder vid åtskilliga akuta sjukdomar, enligt ofvanför meddelade åsigt. 

 Enligt denna uppfattning beror denna i forna tider så kallade calor mordax 

 af en från det gangliösa nervsystemets centraldel utgående retning, hvaraf 

 följden är arterernas minskade lumen, hvilken åter såsom en fysisk följd medför 

 en påskyndad blodcirkulation, förenad med ökad pulsfreqvens. Då nu vid 

 hvarje hjertats systole trycket ökas i artererna, befordras härigenom diffusion 

 emellan blodet i de mindre artererna jemte kapillarkärlen och den parenchy- 

 matösa eller nutritions vätskan. Den omedelbara följden häraf är, en lifligare 

 kemisk omsättning mellan blodets och nutritionsvätskans beståndsdelar, hvarat 

 ökad temperatur i kroppen framgår såsom en fysisk följd. Att nu utreda 



*) Ehuru vi icke kunua anföra något positivt bevis för vår uppfattning af den nerv, som utöfvar 

 inflytande pä kontraktion af hjertats muskelväfnad, som hör till den tvärstrimmade, anse vi oss dock 

 här böra meddela densamma, i den förhoppning, det någon forskare på detta fält, genom experiment 

 å djur utreder förhållandet. Vi hafva fattat förhållandet sålunda, att de grenar i plexus cardiacus, 

 som härstamma från det gangliösa nervsystemet, uteslutande utöfva inflytande på arterernas kontraktila 

 väfnad, men att deremot grenar, som härstamma frän n. accessorius Villisii, utofva ■motoriskt inflytande 

 på hjertats egen muskelväfnad. Den inre gren af n. accessorius öfvergår, såsom väl bekant, hel och 

 hållen i stammen af n. vagus, som således i sitt vidare periferiska förlopp innehåller tre arter af 

 nervrör: sensibla, ursprungligen tillhörande n. vagus, motoriska, härstammande från n. accessorius 

 Villisii och n. facialis genom chorda tympani och rasomotoriska, härstammande från Ganglion cervi- 

 cale supremum. 



