32 K. Hallsten. 



Såsom längre fram blifver fråga om har det visat sig vara nödigt att 

 utsträcka mätningarna med samma intervall äfven öfver de ställen der skrif- 

 ytan ligger på en ekra och der derföre utan skild anordning ljus icke konnner 

 till mikroskopet (för mätande af vinkeln V')- För detta ändamål har detta 

 mikroskop hlifvit försedt med den optiska a|)parat Herr O. Zeiss i Jena för 

 något år sedan förde i handeln under benämningen .,vertikal-illuminator". Denna 

 apparat synes motsvara de ändamål här afses. 



Vidare måste åtgärder vidtagas för att systemet på hvilket muskeln ver- 

 kar skall deltaga i muskelns rörelse hela tiden muskelns förkortning pågår, 

 så att kurvan verkligen lemnar upplysning om de sammanhörande värdena för 

 V' och t under hela förkortningstiden. Då systemet vrides kring en axel vin- 

 nes detta mål genom det förfarande Mai-ey angaf^) år 1868, hvilket genom 

 ai-heten från Fick's laboratorium i Würzburg sedan år 1871 småningom vunnit 

 allmänt erkännande, nemligen genom att låta en vigt af lämplig storlek för- 

 medelst en tråd verka på systemet helt nära vridningsaxeln. 



Äfven den muskel som vid föisöken användes måste väljas på lämpligt 

 sätt för att förmedelst den i fråga varande undersökningsmetoden vinna alla 

 de upplysningar densamma möjligen kan lemna. Enligt hvad tidigare varit 

 fråga tillåter denna metod (ivantitativt bestämma följande omständigheter för 

 livarjc kurv- eller tidpunkt: muskelns förkortning, den hastighet hvarmed för- 

 kortningen sker samt accelerationen för denna rörelse, vidare nuiskelkraften 

 och energin som muskeln meddelat systemet; på samma sätt kunde utredas 

 det inflytande yltre omständigheter, såsom belastning, tröghetsmoment, upprepad 

 retning, temperatur, etc. utöfva på nyss nämnda förhållanden. För dessa ända- 

 mål kunde hvaije muskel af lämplig storlek användas; men man måste tillika 

 sträfva derhän att få förhållandena i dagen under möjligast enkla och regel- 

 bundna former för att öfverse de lagenligheter de nämnda qvantiteterna följa, 

 och vidare för att möjligen kunna .ställa systemets rörelse i samband med en 

 eller annan af de processer som försiggå i musklernas inre, resp. i deras fibrer 

 och tibriller, vid kontraktionen, och i främsta rummet synes oss med de meka- 

 niska rörelserna inne i nuiskelfacken. För sådana uppgifter är icke hvilken 

 muskel som helst lämplig; t. ex. musculus gastrocnemius kan väl användas 

 för undersökning af de först nämnda förhållandena, men lämpar sig icke för 

 sist nämnda ändamål tillfölje af dess oregelbundna byggnad, dess fibrers sneda 

 förlopp i förhållande till muskelns längdriktning, dessa fibrers olika längd och 



') E. J. Marey. Du mouvement dans les fonctions de la vie. Paris 1868; pag. 192. 



T. XXIX. 



