36 



fojako, Nest-. 



folki, pi. m. Zigeunervolk. 



(Reinh. folki, kaiisa (mvistalais.)) 

 vgl. mhd. vole, mnd. volk, dä. schw. folk. 

 (Sm. & Cr. 77. folki.) 



fSros, m. Stadt. 



(Kem. o foros, stad.) (Reinb. fores, kau- 



punki.) 

 P. II. 393. M. VII. 53. (v. ngr. çiopos.) 



fôroskiro, m. Städtischer. 

 f örosko, Stadt-. 

 förosko maöo, m. Hering, 

 forsa, /'. Handschuh. 



(Reiiih. forssa, kinttaat.) 



P. II. 394. S. 31. 



fossa, /'. Strom, 

 vgl. da. fos. 



fossako, Strom-. 



föddavä, (= feddavä), gebären. 



(Eeinh. djuli föddavela kentos.) (Reinh. fiid- 

 dedilo, sj'ntyi.) 



föddiba, m. Geburt. 



(Reinh. föddiba, s3rnt3'miuen.) 



föddibosko dives, m. Geburtstag. 

 föddimen, geboren. 

 föddimen dives, m. Geburtstag. 

 Föja, {— Feja), Johann. 

 Et. dunkel. 



följavä, begleiten. 



vgl. da. folge, schw. följa. 



följiba, m. Begleitung. 



följiboskero, m. Begleiter. 



följimen, begleitet. 



förbarmavä, (=barmavä) sich erbarmen. 



vgl. schw. förbarma sig. 

 förbütavä, belästigen. 



vgl. da. förby de? 

 förbütiba, m. Belästigung. 

 förbütiboskero, m. Bolästiger. 

 förbütimen, unglücklich, belästigt. 

 förbütuvä, sich belästigen, 

 fördzüllavä, vergolden. 



vgl. schw. förgylla. 



fördzülliba, m. Vergoldung. 

 fördzülliboskero, m. Vergolder. 

 fördzüllimen, vergoldet. 



förja, f. Farbe für Tuch oder Wolle. 



(Reinh. förja, färi, väri.) 



vgl. schw. färg. 

 fragga, f. Schaum. 



(Reinh. i fragga, vahto.) 



vgl. schw. fragga. 

 fransa, /'. Franse. 



vgl. ä. da. franser, pl. schw. frans. 



fransengo, fransig. 



frëdako, (grammatikalisch falsche, aber ge- 



braiiclite Form), Friedens- Ruhe-, 

 frëdako phagirboskero, m. Friedensstö- 

 rer. 

 frëdiba, m. Friede, Rahe. 



(Kern. fred. frediba.) (Eeinh. freidiba, lepo, 

 rauha.) 

 Fredis, Friedrich, 

 fredos, m. Friede, Ruhe. 



vgl. da. schw. fred. 

 fredosko, Friedens-, Ruhe-. 

 frejdos, m. Ruhe. 



vgl. da. schw. fred. 



fremde, (= frendo), fremd. 

 fremdo gadzo, m. Zeuge. 



Übers. V. ü. vierasmies. 



fremde mannos, m. Zeuge. 



fremdo manui, m. Zeuge. 



fremdo phüjakiro, m. aus einer anderen 



Gegend. 

 frendo, (= frem.do), fremd. 



(Kem. vieras, frendo.) (Reinh. frendo, vie- 



ras.) 

 vgl. mhd. vremde, mnd. vremede, da. frem- 



med, schw. friimmande. 



frensta, f. Fenster. 



vgl mhd. venster, mnd. vinster, ä. schw. 

 fenster. (Jes. 78. Pisch. 35.) 

 frestavä, versuchen. 



(Reinh. frestavä, koetan.) 



vgl. schw. fresta. 

 frestiba, m. Versuch. 

 frëstiboskero, m. Versucher. 

 frëstimen, versucht. 

 friavä, freien. 



vgl. mhd. vrîen, mnd. vrien, dii. frie, schw. 

 fria. 

 friiba, m. Freierei. 

 friiboskero, m. Freier. 



T. XXIX. 



