Bland (le ütViga akademiska lärai'iie utöfvade Fi'edrik Cygnaeus, med livilkeu 

 han hade beröring älven i dennes egenskap af österhottningarnes knrator, ett 

 ej ringa inflytande på honom. I anteckningarna säger han om Cygnaeus: 

 „Hvad den allmänna historien angick, gjorde Fredrik Cygnaeus, återkonnnen 

 från en flerårig vistelse i utlandet ') och rik pä stora vyei', sin debut såsom 

 akademisk lärare och vältalare. Uti strängt vetenskapligt hänseende var väl 

 utbytet af hans verksamhet icke att öf verskatta; så mycket större inflytaiule 

 utöfvade han däremot på ungdomen genom sin originella, ja stundom genia- 

 liska uppfattning af historiska pei'sonligheter och karaktärer, ty till dessa och 

 mindre till världshändelserna själfva drogs hans håg." Frosterus var, såsom 

 af dessa ord framgår, icke l)lind för svagheterna i Cygnaeus' ståndpukt såsom 

 historiker, men emottog af honom varaktiga impulser, och särskildt var hans 

 intresse för den franska kulturutvecklingen snart knappt mindre lifligt än den 

 äldre lärarens. Cygnaeus' vidtsväfvande uttryckssätt och poetiska omskrif- 

 ning af det faktiska voro och förblefvo dock främmande för Frosterus. 



Frosterus' tankeriktning bestämdes genom de förhållanden jag här antydt. 

 Han höll troget fast vid de ideal, som han under tidigare lefnadsskeden om- 

 fattat, och en i humanistisk riktning gående lifsåskådning blef för honom 

 karakteristisk. De akademiska kurserna genomgingos med framgång. Sedan 

 han blifvit fil. kand. den 28 maj 1850 och promoverats till fil. mag. den 19 

 juni s. å. ägnade han sig åt hufvudsakligen historiska studier med ftlosofle- 

 licentiatexamen såsom närmaste mål. 



I vår historiska litteraturs historia ter sig denna tid såsom ett öfvergångs- 

 skede. Den porthanska skolan, som hufvudsakligen sökte sitt material ur 

 biblioteken, hade ännu betydande representanter sådana som F. V. Pipping, 

 J. J. Tengström, V. G. Lagus och (i. Rein, men desse voro iu\mera föga 

 produktiva. De yngre forskarne, bland dem E. Grönblad och K. K. Tiger- 

 stedt, vände sig, med bibehållande af den porthanska skolans sakliga uppfatt- 

 ningssätt och kritiska metod, till arkiven, hvilkas mödosamma genomforskande 

 blef en hufvuduppgift. Frosterus synes emellertid hafva stått ganska oberörd 

 af dessa sträfvanden för belysande af Finlands historia. Hans intresse gällde 

 den västerländska civilisationens uppkomst och utveckling samt speciellt Frank- 

 rikes medeltidshistoria, ty med rätta betraktade han Frankrike under medel- 

 tiden såsom den hufvudhärd, där de västerländska institutionerna grundlades, 

 och från hvilken de ledande idéerna utgingo. Han var den förste hos oss, 



') Cygnaeus återvände 1847 till Fiulaiid fnui sin långvariga vistelse i Italien och 

 Frankrike. 



