Frosterus ville gärna popularisera den historiska forskningens l'esultat och 

 medverkade därför till den dä hos oss ännu föga utvecklade tidskriftslittera- 

 turen. I Ijitteraturbladet skref han 18()0 om Frankrike och dess häfdateck- 

 nare och. sedan Litteraturbladet hade upphört, deltog han i uppsättandet af 

 Litterär Tidskrift, hvars program gick ut på behandling af litterära och 

 vetenskapliga spörjsmål. Det egentliga redaktionsarbetet torde hvilat på den 

 företagsamme Karl CoUan, men Frosterus bidrog med uppsatser ur sitt studie- 

 område. I en essai om belgiska förhållanden uttalar han förhoppningen, att 

 den belgiska staten, oaktadt de anledningar till söndring, som förelågo i lan- 

 dets nationalitets förhållanden, genom styrkan af den gällande konstitutionella 

 ordningen skall gå en framtida blomstring till mötes. Hans uppsatser om J. 

 Michelet och E. Laboulaye må äfven nämnas. Litterär tidskrift lefde, till 

 följd af bristande anslutning från allmänheten, endast från december ISfi;} 

 t. o. m. januari 1 8()5, men Frosterus hade för sin del verksamt sökt upprätt- 

 hålla denna publikation, till hvilken han äfven bidrog med recensioner. Af 

 sina litterära förbindelser i Frankrike drog han nytta till att 1859 i Revue 

 Contemporaine få införd en uppsats „Runeberg et le tombeau de Perho", ett 

 af de tidigare försöken att göra vår store skald känd i västra Europa. 



På denna tid delades den historiska professuren i två professurer, den 

 ena för allmän och den andra för nordisk historia. Frosterus kunde, med 

 den riktning hans studier hade, knappast komma i fråga vid besättandet af pro- 

 fessuren i nordisk historia, hvilken 1863 anförtroddes åt Z. Topelius. Men han 

 var den bland våra vetenskapsmän mest förberedde för professuren i allmän 

 historia och anmälde sig 1861 såsom sökande till densamma. Den konkurrens, 

 som därvid uppkom, var för Frosterus af stor betydelse, hvarför jag här, en- 

 ligt de 1863 tryckta handlingarna, i korthet skall redogöra för befordrings- 

 ärendets gång. 



Såsom sökande anmälde sig förutom K. K. Tigerstedt och E. Gi-rönblad, 

 hvilka icke fullföljde sina ansökningar, jämte Frosterus d. v. adjunkten vid 

 Vasa gymnasium d:r Gr. Z. Forsman, hvarefter speciminationstiden för bägge 

 utsattes till november 1862. Frosterus speciminerade med afhandlingen De 

 belgiska landskapens utbildning till en stat och Forsman med ,,Tiedot Suomen- 

 suvun muinaisuudesta". Mot bägge opponerade ex officio (t. Rein, som i sitt 

 utlåtande gaf företrädet åt Forsman, hvars arbete blifvit „med Järdom förfat- 

 tadt och med heder försvaradt'". Om Frosterus' disputation, som omfatta-de 78 

 sidor, hette det: „Då han företagit sig att skärskåda de belgiska provinserna 

 under den långa tidrymden af två tusen år, har det varit honom omöjligt att 

 inom det trånga omfånget af en disputation fi'amställa en fullt sammanhängande. 



