13 



anslöt sig till aterstälhu'en af i)rotestantismeu i Frankrike, den liögtförtjäntc 

 A, Coui't. Bland „Documents inédits'* ingår det liufvudsaklii>a af Bonbon- 

 noux' memoarer, som Frosterus hade funnit i A. Courts samling. Visionernas 

 egendomliga karakter belyses genom utdrag ur ransakningsprotokoll. 



„Denna lilla volym har", säger L. VuUiemin, som anmälde Frosterus' arbete 

 i mars-häftet af Bibliothèque universelle och Revue suisse, „lärt mig mera om 

 det ämne den behandlar än stora och långa arbeten.'" Icke minst märklig är 

 den af en varm protestantisk uppfattning burna stilens raskhet och flykt. 

 Här möter oss en fläkt af Michelets anda och af lians entusiasm för de stora 

 mänskliga idealen. 



Ännu en gång upptog Frosterus samnm ämne i afhandlingen Les géné- 

 raux de Louis XIV en Languedoc, hvilken han meddelade i Vetenskaps- 

 societetens akter, och som mera är hans tidigare imlilikationer stödjer sig på 

 arkivarbete, i det att han nästan uteslutande anlitat samlingarna i krigs- 

 ministeriets i Paris arkiv. Af stort intresse är bl. a. redogörelsen för rela- 

 tionerna mellan Cavalier och den berömde marskalk Villars. 



Under loppet af tre à fyra år hade Frosterus således sysselsatt sig me<l 

 bearbetningen af ett speciellt område af den franska pi'otestantismens historia, 

 och förmodligen skulle han vidare fullföljt de kärvordna forskningarna, om 

 blott förhållandena så medgifvit. Bunden såsom han var i Helsingfors, där 

 få eller inga forskningsmöjligheter förefunnos, måste han dock afstå därifrån 

 och återgick numera endast en eller annan gång i populär framställning till 

 dessa frågor. Det tal han såsom åtgående ordförande höll i Vetenskapssocie- 

 teten den 29 april IHSO behandlade Protesta nterne i Frankrike i 18 seklet och 

 utgjorde en kortfattad öfversikt af de franska reformertas öden från slutet af 

 Ludvig XIV:s regering, tills de genom lagarna <)f 1787 och 1789 återfingo 

 sin förlorade rättsliga ställning. En uppsats införd i Pedagogiska Föreningens 

 tidskrift 1892 Några blad ur lyrotestanternas historia i Frankrike må äfven 

 nämnas. 



Man har antydt ^ ), att dessa Frosterus' forskningar lågo inom ett om- 

 råde, som står fjärran från den fosterländska utveckling, hvars belysande bör 

 vara våra forskares hufvudupi)gift. En sådan mening kan dock icke vara 

 riktig. Det måste anses vara för oss i hög grad betydelsefullt, att våra 

 lärde genom ingripande i det allmänna vetenskapliga arbetet upprätthålla och 

 befästa den andliga förbindelsen mellan oss och de stora kulturländerna, och 



') Y. K. i uppsatsen Eansk/m protestanttisuuden historia; Kirjallinen Kuukauslehti 

 1868 u:o 9, 



