15 



fransk språkform tjäna till populariserande ledning för utländska lärde. Något 

 vidare steg till en omfattande bearbetning af Finlands historia torde han icke 

 hafva tagit, men väl flnna vi antydningar i fråga om hans uppfattning af den 

 allmänna gången af det tinska folkets utveckling. I en i Finsk Tidskrift 

 1877 ') införd uppsats Historisk skolbokslitieratur framhåller han det oriktiga 

 i att en författare öfvertlyttar våra dagars nationella åskådningssätt till för- 

 gångna tider och bedömer den svenska styrelsens åtgärder i Finland efter 

 synpunkter, som framgått ur en vida senare tids nationalitetsteori. „Att lägga 

 Sveriges styrelse", säger han, „till last, att hon beträifande språk och natio- 

 nalitet icke stod på vår tids ståndpunkt och framom europeiska regeringar i 

 allmänhet under förflutna tider, är hvarken med historisk rättvisa eller billig- 

 het öfverenstämmande." För livad regeringen gjorde för att bland folket 

 sprida religiös och sedlig upplysning, att tillgodose dess ekonomiska behof, att 

 befrämja en oväldig lagskipning samt att i allmänhet betrygga dess medbor- 

 gerliga rättigheter, kunde däremot de efterkommande icke annat än hysa tack- 

 samhet. Den kärlek till vårt fäderneärfda samhällsskick, som han i dessa 

 rader liksom äfven annars angaf. ledde honom att senare, då dess bestånd 

 ifrågasattes, söka göra sig förtrogen med förhållandena före och efter 1809, 

 ur hvilka vårt nuvarande offentliga lit framgått. Hans första i Svenska 

 Litteratursällskapets .,Förhandlingar och uppsatser" införda meddelanden från 

 detta gebit tycktes vaia föranledda af att material, som icke saknade intresse, 

 tillfälligtvis hade fallit i hans händer. Ett föredrag om Tidningar utgifna 

 af ett sällskap i Abo hade redan större omfattning. Men oväntadt var att 

 Frostcrus vid hög ålder och upptagen som han var af ämbetsgöromål skulle 

 tinna tillfälle till att företaga en ganska omfattande arkivundersökning inom 

 Finlands nyaste historia. Han genomgick omsorgsfullt de bref från vâi'a stats- 

 män under förra hälften af 19 seklet, som jämförelsevis nyligen öfverlämnats 

 till Finlands statsarkiv, och skref med stöd af dem sin i Svenska Literatur- 

 sällskapets i Finland Förhandlingar och uppsatser XI (1897) införda uppsats 

 En vändpunkt uti Alexander I:s reger inf/, som ger en i viktiga punkter ny 

 bild af de konstitutionella strömningarna och den framträngande reaktionen 

 under vårt nuvarande statsskicks första årtionden. Tiden är ännu icke inne 

 att uttala slutomdömet om J. A. Ehrenström, J. F. Aminoflf och R. H. Reh- 

 binder, men Frosterus har från sin på en gång objektiva och sant foster- 

 ländska ståndpunkt kommit en riktig uppskattning synnerligen nära. Han 



1) T. II. sid. 7U— 89. 



