16 



liade velat fortsätta ai'betet med dessa ämnen, måhända skritVa 11. H. Kehbimlers 

 biografi, men krafterna sveko, innan något nämnvärdt hade blifvit gjordt. 



Frosterus stii var i hans historiska skrifter från början värdig och allvar- 

 lig såsom uttryck för ett noga öfvervägdt innehåll, men en viss st^'^fhet kunde 

 länge märkas i framställningen. Senare vann stilen, säkert under inflytande 

 af hans flitiga läsning af franska arbeten, en större smidighet och lyftning. 

 Den stilistiska förtjänsten i „Les insurgés protestants" har jag redan fram- 

 hållit. Men äfven svenska uppsatser från hans senare år äro skrifna i en 

 anmärkningsvärdt liflig ton, som verkar mera tilldragande än den klassiska 

 tyngden i de äldre alstren af hans penna. 



Afven om Frosterus såsom skolman och ledamot i Ofverstyrelsen för 

 skolväsendet må några antydningar här göras, dock utan anspråk på att 

 kunna bedöma denna sida af hans verksamhet. 



Såsom praktisk elementarlärare var Frosterus som nämndt anställd vid 

 gymnasiet i Abo 1858 — 59. Senare handhade han undervisningen i engelska 

 vid fruntimmersskolan i Helsingfors vår- och höstterminen 1869 samt skötte 

 den historiska undervisningen i den med samma läroverk förenade Privata 

 Lärarinneklassen från höstterminen 1876 intill medlet af höstterminen 1880 

 äfvensom under läseåret 1885 — 86. Såsom examinator i student- och stipen- 

 diatexamen, hvilket uppdrag varade ända till hans afgång från universitetets 

 lärarkår 1 869, var han den välvillige, snarare uppmuntrande än tadlande 

 bedömaren. Hans hiifvudsträfvan gick ut på att inom det kompendiösa mate- 

 rialet unna allmänna synpunkter, som kunde gifva examinanden en blick på 

 fölhållandenas inre sammanhang-, medan han däremot var mindre nogräknad 

 i afseende å kursens detaljinnehåll. I sina offentliga föreläsningar, hvilka 

 han med omsoig utarbetade, men framsade nog lågmäldt, lade han likaså vikt 

 på de allmänna synpunkterna. Vanligen valde han sina kurser ur den senare 

 medeltiden eller nya tidens första århundraden. Jag erinrar mig en föreläs- 

 ningskurs, som han, förestående professuren i allmän historia för läseåret, började 

 höstterminen 1868 om södra Europas sociala historia under 16:de och 17:de 

 seklerna, däri han vackert framhöll jämförelsepunkterna mellan de politiska 

 Jnstitutionerna och utvecklingen i de skilda länderna. 



1 (jfverstyrelsen för skolväsendet, vid hvilken Frostei'us i mera än trettio- 

 ett års tid var fäst, inträdde han på en tid, då oro mera än annars rådde 

 i våra skolförhållanden. Han bestämde sig för att emottaga i)latsen, först 

 sedan han ansåg sig hafva erhållit visshet om att öfverstyrelsens vei'k- 

 samhet «skulle ledas i en riktning, som motsvarade allmänhetens önskningar, 

 men ställningen var dock för honom ofta brydsam, tills öfverstyielsen 1874 



