Minnestal öfver Karl Selim Lemström. 21 



engelska. På särskild inbjudning höll Lemström om dessa experimenter ett 

 föredrag 1898 inför British Association samt insände ännu i Augusti 1904 

 till detta lärda samfunds årsmöte ett föredrag i manuskript: „On the eifect of 

 electric currents". 



Lemström tillhörde såsom stiftande medlem Svenska Litteratursällskapet i 

 Finland sedan 1885, såsom medlem Geografiska föreningen sedan 1887 

 och dess förstärkta bestyrelse sedan 1890, Ekonomiska Samfundet och Finska 

 Hushållningssällskapet sedan 1895 samt Nylands- och Tavastehus läns Landt- 

 brukssällskap sedan 1895. Äfven „Société de Physique à Paris" räknade ho- 

 nom bland sina medlemmar sedan 1884. Han deltog såsom ledamot i föl- 

 jande af regeringen tillsatta; komitéer: 1875 för införandet af decimal- och 

 centesimalvågar, 1880 om åtgärder emot gasverkets i Helsingfors eldfarlighet, 

 samt 1880 — 1881 för uppgörandet af förslag till det metriska systemets in- 

 förande i landet. I en kompromiss mellan Helsingfors kommun och gasverket 

 1884 var han ett af kommunens ombud. 



I tidningspressen läste man ofta artiklar från Lemströms penna. Sär- 

 skildt bör ihågkommas, att han var en af grundläggarne till „Finsk Tidskrift", 

 som innehåller många af honom författade uppsatser. 



Vid alla sina företag ådagalade Lemstj-öm den största energi och entu- 

 siasm och han hade den för vetenskapsmannen ovärderhga egenskapen att 

 kunna framkalla entusiasm hos h varje vän af naturforskning. Derom vittna 

 de många gynnare för sina företag han föiTärfvade hemma och i utlandet 

 och det inflytande han kunde utöfva såväl på regeringsmedlemmar som på ve- 

 tenskapliga korporationer, då det gällde att genomdrifva ett vidtutseende före- 

 tag. Hans muntliga framställningssätt var ledigt och öfvertygande likasom 

 ock alla hans skrifter utmärka sig genom en flytande stil. När han hade 

 fått ett företag i gång, offrade han sina krafter helt och hållet deråt, utan 

 hänsyn till egen hälsa och beqvämlighet. Han egnade ej en tanke åt de 

 förestående mödorna, han såg endast det ofta i ett aflägset fjärran skimrande 

 målet. 



Måhända sparade han sina krafter alltför litet ; en känsla af trötthet var 

 kanske hufvudorsaken till hans stora tillbakadi-agenhet under de senaste tio 

 eller femton åren, då man sällan såg honom vid akademiska samqväm. Ef- 

 ter det ansträngande arbetet å laboratoriet behöfde han hvilan i hemmet, 

 omhuldad af sin maka Alma Maria Natalia Mechelin, som förenade sina öden 

 med hans en vacker sommardag 1873 på det natursköna Botby, svågern Leo 

 Mechelins dåvarande sommarhem. 



