Hälsingelagen. 5 



öfriga. Huruvida också detta parti härstammar från samma grundhandsitrift som hufvuddelen § 2. 

 af H cod. B 49 samt Cod. 1609, eller om den för alla gemensamma källan varit en ännu 

 äldre kodex, är svårt att säga. Språkliga skäl, för hvilka framdeles skall redogöras, tala i 

 någon mån för det förra alternativet. För den del af Hälsingelagen, livarom här varit fråga, 

 använda vi beteckningen K k. si. 



A andra sidan har i 1609 års edition företalet till Hälsingelagen ett annat ursprung 

 än den egentliga lagtexten, och det samma gäller helt säkert om de verser, som afsluta de 

 skilda balkarna i samma lag, och hvilkas innehåll utgöres af en kort, på balkens föremål 

 syftande bön. AtL företalet stammar frän Cod. B 49 ställes utom allt tvifvel af ett felaktigt 

 päning.r, som editionen därstädes visar i st. f. det riktiga j'cenningœ (gen. pl.); i vår kodex 

 har nämligen detta vanställts genom en felskrifning — för g har först skrifvits œ, hvars 

 'kvist' ännu tydligt skönjes — samt genom slitning, så att det lätt kan missuppfattas på 

 nämnda sätt. Skiljaktigheterna mellan Cod. B 49 och 1609 års edition äro ock långt obetyd- 

 ligare här än i själfva lagen, särskildt hvad ändelse vokalerna angår; de inskränka sig hufvud- 

 sakligen till några ortografiska divergenser. Den dubbla specifikation af lagens innehåll, som 

 i editionen följer närmast efter företalet, tyder slutligen, äfven den, med all bestämdhet på 

 komplettering ur en annan handskrift. Först läses här nämligen: Lagh Hälsingiä byrias at 

 Gudz rätt, ok the liälghu Kirkiu, nh skqjfis i åtta lagha Balka. Thcn fgrsti är vm Kirlciu rätt. 

 Annär är vm Kummgx Edzöre, ok vm hans Skatt, ok vm Ledhungx lama, ok vm Bod ok Ward 

 hold. Thän tridhi är ivm Giptermal ok vm Årfdir. Thän Fiärdi halkor är vm Draap, Saar, 

 Ban, Tiufnadh ok Fyndir. Thän famti är vm Jordir. Siätti är vm, Lö.wrä köp ok Qiästning. 

 Shindi är Byggninga halker. Ättundi ok thän sidharsti är vm Tingmal. Och därefter: Lagh- 

 book ft'ssin haiver i sik åtta Balkar, Kirkiu balker, Kimungxhalker, Ärfda balkor, Manhähjhiäs 

 balkor, Jordäbalkor, Köpmala balker, Vidhorbo balkor, Tivgmala balkor. Man misstager sig knap- 

 past, om man i det förra stycket ser de inledningsord, hvilka ursprungligen ensamma föregått 

 kyrkobalkens början. I Cod. B 49 hafva de blifvit utbytta mot företalet jämte några rader, 

 som på de första orden när öfverensstämma med det andra ofvan citerade stycket. Då det 

 nu gällde att komplettera en annan handskrift, som på grund häraf vid en jämförelse syntes 

 ofullständig, förfor man icke så, att den ursprunghga inledningen ersattes genom den nyare, 

 eller att företalet upptogs ur den sistnämnda, utan den nyare redaktionen fogades hel och hål- 

 len till den äldre, trots den upprepning detta innebar af redogörelsen för lagens innehåll; lik- 

 väl satte man, med hänsyn till det föregående Lagh Hälsingiä byrias o. s. v., i stället för 

 Cod. B 49:s Hœr byriws hœlsingœ landœ lagJihook. ok [hawr ii sik o. s. v.] orden Laghbook te.s- 

 sin [hawer i sik o. s. v.]. Att icke, tvärtemot hvad nu antagits, det ursprungliga förhållandet 

 står att finna i Cod. B 49, följer dels af den i allmänhet friare textbehandlingen i denna hand- 

 skrift, dels däraf, att efter all sannolikhet B 49-skrifvaren själf är företalets författare. Vi 

 finna i detsamma hopade flere egendomligheter, pekande hän på en dialekt, som skall visa sig 

 vara hans, och hvaraf spåren äro ytterst tunnsådda i Cod. B 49:s öfriga delar, där han i sitt 

 förlag egt ett rättesnöre. Så tyda i uttrycken mœp .sampykkœ wœlbornœ mannom ok allan al- 

 moghanom, at pe vmga œy gopa mannom och m^ lagha (dat. pl.) ej mindre än 4 skrifningar, 

 direkt eller indirekt, på ett uppgifvande af substantivens och slutartikelns dativformer: andra 

 spår af samma dialekt äro nallcer 'nässlor' och pithstlœ 'tistlar'. 



N:o 2. 



