Hälsingelagen. 141 



g) fœrsU dsf. Kg. 3 pr. war0 3 sptk. H. prsef. § 90. 



i) (eghandi:) malzeghandiin ns. Kg. 6 pr. 

 1) foro adv. M. 13.2. 



I ett antal skrifningar slutligen betecknas den mot samnord. i svarande vokalen med e: 



f) (balJcer:) manhcelghi^ halkenom ds. M. 2. 



g) äldre adv. U. 12. 

 fceste 8 spti. U. 18. 

 gate 3 sptk. H. preef. 



lialfre halfwre dsf. Kg. 6.2 [2 g.]. 

 hwarte konj. M. 4. 

 kcere 3 spi. U. 6.3. 



i) mœstreren ns. H. praef. 



j) fae 3 spk. H. 6 g. ex. Kk. 19.5. 

 MokJcare ns. Kk. 6.3. 

 honunge ds. H. praef., M. 14 pr. 



1) fore prep. H. 5 g. ex. Kk. 13.i. 



o) lepes 3 spi. ^E. 3 pr.; U. II.2. 



q) (hol:) hyrkiu hole ds. Kk. 2.i. 



honde ns. M. 6.1, 9 pr. 



h0te 3 spk. Kk. 2.i, 13.i. 



e?(?e ds. V. 19 pr. (2 g.). 



(e^.) strintungx epe ds. t». 15. 



epe ds. H. 8 g. ex. Kk. I5.2; U. 5, 25.i — 

 XVIII mannce epe ds. U. 1 pr. — 

 XIIII manna epe XIIII mannce epe 

 ds. H. 6 g. ex. Kk. 17 pr. — XIIII 



Lande ds. H. pra?f. — ang'mamicc lande ds. 



Kg. 7. 

 manne ds. Kg. 4 pr., M. 13.8, Kp. 1; U. prol. 

 minne komp. asm. ' U. IO.2. 

 ute adv. U. 23.2. 



(walder:) tvighiwalle ds. Kk. 12.i. 

 cenete asn. U. 15 pr., 16 pr. 



morpare ns. M. 16. 

 mop'rne ds. U. 1 pr. 

 sencere adv. komp. ^ M. 35. 



pcegnœ epe ds. Kg. 6.2 — VI manna 

 epe ds. Kp. 4 — AT/ manna epe XII 

 mannce epe ds. H. 6 g. ex. Kk. 15.2. 



flere komp. npn. U. 12. 



goze ds. ^ U. 7.3, lO.i. 



hele 3 spk. U. IO.2. 



kope ds. V. 14.1. 



(moti:) a möte prep. \). l.i. 



(sort:) ezore as. Kg. 4 pr. 



Om i de nyss anförda skrifningarna gäller det samma, som s. 116 yttrades om 

 denna bokstaf såsom representant för samnord. a: sannolikt återger det icke något rent 

 0-ljud, utan — jämte œ — en med talorganen i indifferensläge bildad vokal, i akustiskt 

 hänseende ett œ-X^wâ med dragning åt 0. Ett annat ljud än bokstafven ce åsyftar däremot tro- 

 ligtvis bokstafven e i åtminstone en del af skrifningarna här ofvan. Om här blott förelåge en 

 beteckningsvariant till ce, vore det svårt att förklara, hvarför den sa ojämförligt oftare kommit 



' Formen analogisk; se formläran. 



N:o 2. 



