Hälsingelagen, Exkurs 1. 207 



För fullständighetens skull nia dessa exempel här uppräknas. Först de, hos hvilka 



en vokal i stafvelsen närmast efter rotstafvelsen genomgående synkoperats. Hit höra sådana på 



-år: -hugdr (i fullh.; jf. hugr m.). 



-ligr: Med u brugdhgr (jf. brugdinn prêt, part.), duptUgr (jf. dupt n.), fugligr (jf fugl m.), gudligr 

 (jf. gud n.), gidligr (jf gull n.), hrumligr (jf hrumr adj.), -hugligr (i a?/*.; jf aihugî), 

 munligr (jf wîitnr m.), smugligr (jf. smuga f 'smyghåF, urspr. 'smygande'), smnligr (jf. 

 sitmr adj.), purrligr (jf. /52tr/- adj.). Jf. ock ett adverb, som kan antagas haft vid 

 sidan af sig ett adjektiv på -ligr: flugliga (jf flugr m.) — Med o -hodligr (i framh.; 

 jf ?)or? n.), -borgligr (i undirb.: jf &0((/ f), -horligr (i Jconungb.; jf borinn prêt, part.), 

 brosUgr (jf örosa f.), brotUgr (jf öro^ n.), /br%r (jf. /b;-;- adj.), fornligr (jf /brw adj.), godligr 

 (jf (/ofi' n.), golligr (jf groi? n.), holdligr (jf /jo/t^ n.), horshligr (jf horskr adj.), -hrossUgr 

 (i «/»■.; jf /(ross ii.), -[h]ogligr (i alogligr; jf ato</i m.), -komligr (i brddk., fiillk.; jf 

 Ä-o??ia vb.), kostligr (jf. Ä;osfr m.), ?o/i2(/r (jf /o/' n.), loptligr (jf /op< n.), olmligr (jf oZmr 

 adj.), optligr (jf op< adv.), -ordligr (i rei^o.; jf. o?v? n.), ormligr (jf. ormr m.), -skotligr (i 

 yfirsk.; jf sÄ:oi n.), sorgligr (jf 5o»-^ f.), spottligr (jf sport n.), polligr (jf ;t)0^ n.), -^ro<- 

 %r (i »^r.; jf ^/o^ n.). Dessutom adverben dolgliga (jf t^oZ^fr m.), fordiga (jf /b;,? 

 n.), JioUiga (jf Ao?/r adj.), lostliga (jf /osf? m.), snohiiga (jf SHO^r adj.). 



-neskr: gotneskr (jf götar). 



-si: hugsi (jf /iMgrr m.). 



Så de adjektiv, hos hvilka den på rotstafvelsen följande stafvelsens vokal åtminstone 



i vissa former kvarstår. De utgöras af bildningar på 



-ar7»-: Med h hugadr (jf. ÄMgrr m.). — Med o -bogw/r (i M&.; jf 6ogf« m.), -boradr (i margb., rihnb.; 

 jf. 6ora f), -[/j]06rar?r (i alogadr; jf «/o^r« m.), -holdadr (i hardli.; jf /ioW n.), hosadr (jf 

 /iosa f.), koppadr (jf Ä;opj3)- m.), lokadr (jf ?oä n.), oÄafr (jf o^- n.), -odda/r (i iw/o.; jf. 

 orf«^/- m.), -skoltadr (i fattsk., slu'ifvet -skolptadr; jf sÄ;ofe- m.), -proskadr (i brädpr.; jf 

 proski m.). 



-aZZ: Med r< dugall (jf dZw*/« vb.), hugall (jf hugda prêt., /u/öt m.), kumall (i audk.; jf äkw« vb.), 

 smugall (jf smuga f 'smyghål', urspr. 'smygande'), spurall (jf spurda prêt.). — Med (^ 

 flogall (jf fioginn prêt, part.), -komall {i- audk.- jf. Ä;oma vb.), kostall (jf ios^r m.), smo- 

 gr«/? (jf smoginn prêt, part.), stopalt (jf siiîpa vb., no. sio^ei prêt. part.). 



-ig^r; Med o lostigr (jf ?osii m.), ordigr (jf oni' n.). 



-27?: Med « *bicsill (jf busilkinna adj.; jf ?>Hste prêt-). 



-«'nn: Med m dulinn (jf. ^u? f.), gullinn (jf. (/mZ? n.), *huginn (jf. Huginn n. pr.; jf ä«(/*- m.), 

 *wzMnOT?x (jf Muninn n. pr.; jf wima vb.). — • Med o *borginn (jf borginordr adj., &or- 

 ginmödi m.; jf borginn prêt, part.), *rokinn (jf rokindusta adj.; jf. rokinn prêt, part.), 

 solginn (jf solginn prêt, part.), stolinn (jf stolinn prêt, part.), polinn (jf ;f)oZa vb.), ^o- 

 rmn (jf. ^ora vb.). 



-drtr: Med w skurfottr (jf. nisl. skurfur f. pL). — Med o -dropôftr (i rauddr.; jf. t^^rojji m.), ä:o?- 

 ?ortr (jf Ä:offr m.), -kornôttr (i stoäü;.; jf. Ä;orn n.), mosöttr (jf mosi m.). 



-M(/»-: Med w burdugr (jf öwn/r m.), duptu.gr (jf. t^M^i n.), purftugr (jf ^wr/ï f). — Med o //o?- 

 <?«(/»• (jf. /joW n.), modugr (jf »wo'/ n.), moldugr (jf. wioW f). 



-hW: Med o -skotull (i vidrsk.; jf skotinn prêt, part.), -smogull (i gardsni.; jf smoginn pi-et. part.). 



Nio 2. 



