Hälsingplagen, Exkurs I. 213 



busta, duläa dulirfr {duMr), dunda dunit {dnnf), flutta fluttr, glumda, gnudda gnutt, hlumdu 

 hlumit {hlumt), hrunrta hrunit {hrunt), hugda kugdr, hulâa hulidr {hulrtr), klufrfa Mufir/r {Mufdr), 

 krufda krufidr, krusta, Jcrutta krutt, lukpa luhpr (hikta hiktr), mulda mulvlr {muldr), rudda 

 ruddr, rumda rumit {riimt), smurda sniurdr snudda, spurda spurdr, studda studdr, stunda stu- 

 nit (stunt), umda, prumda, pulda pulit {pult), purda, pusta. 



På analogibildning efter dessa verb beror u (för Ijudlagsenligt y) i furdi och smurda 

 smurttr. 



Hos de svaga verben af tredje konjugationen har i allmänhet « undergått i-om- 

 IJLid hela flexionssystemet igenom. Undantag göra blott prêt. ind. och prêt. part. af verbet 

 yrkia, de utan mellanvokal bildade orta ortr. Participet är att bedöma liksom de s. 205 f. be- 

 handlade mellanvokallösa adjektiven. Prêt. ind. synes med sitt o tala för att urgenn. (T- 

 värkat a-omljiid; ty om 2. 3. sing. Ijudlagsenligt bevarat m, liksom 1. 2. 8 pliir., skulle väl 

 knappast den omljudda vokalen segrat vid utjämningen — låt också vara, att 1 sing, under- 

 stöddes af participet. Vid Tjurköbrakteatens wurte far man nämligen ej fästa allt för stor 

 vikt, då denna form ju kan bero på en dialektisk analogibildning, för hvilken utsikterna voro 

 stora på en tid, dä icke blott prêt. ind. plur. och en del af prêt, part., utan också prêt. konj. 

 och hela presenssystemet företedde rotvokalen u. Jf. de yngre analogibildningarna yrta yrtr. 



Huruvida våra a-omljudsregler stå i samklang med den faktiska behandlingen af urgerm. 

 u hos de svaga verben af fjärde konjugationen, undandrager sig vår pröfning, då den sist- 

 nämndas ändelsevokalisation under tidigare perioder är i flere punkter oklar. 1 regeln visa 

 dessa verb genomgående «-omljud: hrosa,^ glatta, hoka, holfa, horfa, hrolla, loda, loka, ropa, 

 skolla, skopa, skörta, tolla,'^ påla, pora; framför nasal likväl oomljudt u: luma,^ una, pruma.* 



' Fvn. bfosa 'smile, sinaale' kan ej gärna skiljas frän nsv. dial. (Söderml.) brusug adj. i sam- 

 mansättningen fribrusug 'munter tiU sianelaget; röd och uppblåst i ansiktet', hvilket ord enl. Falk 

 och Torp, Etym. Ordb. I s. 82, är väsentligen identiskt med nit. brösig bräsig (<[ urgerm. örusiga-) 

 'munter; frisk af Udseende, kjaek, vigtig, udfordrende' och besläktadt med bl. a. gr. (fçvàaaofiai 

 'brusar, fnyser, har vilda, otåliga och ostyriga åtbörder, är stolt 1. högfärdig, bröstar mig'. En annan 

 betydelseutveckling än det fvn. ordet visar det äfven hithörande nynorska brosa f. 'Vindstod, Stormbyge'. 



2 Enligt den gängse uppfattningen betyder fvn. tolla 'hänga fast'. Det sammanhang, hvari 

 ordet möter — medan mer tuér um tolla tenn i efra gömt — tillstädjer emellertid lika väl en 

 öfversättning 'skjuta fram liksom en gren, stå ut'. Med denna kan man sammanställa det med mit. 

 toi tolle 'Zweig', mht. îs-zolle f. 'Eiszapfe'. Utomgermanska förvanter vore i sa fall sskr. dalati dali- 

 tum 'to burst, split', dalitas 'split, divided in two, bisected', dalam 'a pièce torn or spht off, a small 

 shoot, blade', gr. ôékroç 'Schreibtafel (eigl. Spaltfläche)' m. fl.: betydelserna 'klyfva' och 'gren' stâ 

 icke langt från hvarandra. Ur betydelsen 'stå ut' hos tolla kan naturligtvis den nyisländska, 'to 

 cleave to, hang fast' (Vigfusson, Icel.-engl. Diet.), och nynorska, 'haenge ved' (Ross, Norsk Ordb.), 

 lätt hafva utvecklat sig. 



^ Fvn. luma 'släppa' hör utan t^dfvel tUl samma ordfamilj som f\'n. lami adj. 'lam', fsv. lam- 

 ber 'utmattad, uttröttad, svag 1. styf i lemmarna, lam', fht. luomi 'matt, schlaff, nachgiebig' o. s. v. 

 Det svaga afljudsstadiet är represcnteradt också i no. lumsa 'gå tungt och slappt (som en trött eller 

 dåsig person)', ä. nsv. låmhörd 'lomhörd': se Noreen, Sv. etymologier s. 52. 



* Af Fritzner, Ordb.^, uppges fvn. pruma Vietyda 'vsere eller blive i Ro paa et Sted', ocli 

 liknande tolkningar meddelas äfven af öfriga ordböcker. Emellertid bör det mäi-kas, att de textstäl- 



N:o 2. 



