248 O. F. Hu LT M AN. 



Beträffande svårigheten att förlika ai-vokalisationen med de västnordiska ljudlagarna 

 gäller om Brudder, udder och Bruddi det samma som om de s. 233 ff. behandlade fsv. mask. 

 a- och an-stammarna med u framför dentalt I + konsonant. Den mmst vågade förklaringen 

 vinna vi genom antagandet, att i en del fornsvenska dialekter urgerm. kort u, äfven 

 om a-omljud värkande ändelsevokal funnits i följande stafvelse, framför gemine- 

 rad tonande explosiva Ijudlagsenligt fortsattes af u. Härvid behöfver u icke hafva 

 genomlupit mellanstadiet o, utan kan hafva stått helt och hållet oberördt af a-omljudet 



(jf. s. 235). 



Den dialektmotsättning, hvaraf ofvan spår påvisades i de fsv. urkunderna, återfinnes 

 i våra dagars svenska. Västgötalagarna hade, som vi minnas, odder, Östgötalagen och Sv. 

 Dipl. 4554 — troligen skrifvet i Småland — udder, Dipl. Norv. VIII. 176 Bruddi — i det 

 öländska ortnamnet Bruddathorp. I god öfverensstämmelse härmed förekommer brodd odd 

 i Värmland, Bohuslän och Västergötland (se Noreen, Ordb. öfver Fryksdalsraålet ss. 11, 72; 

 Nilen, Ordb. ss. 14, 165; Rietz, Ordb. s. 480), brudd (och tvifvelsutan udd) i sydöstra Sverge 

 (åtminstone Kalmar län; se Linder, AUm. målet i S. Möre h:d s. 37). Också i andra ny- 

 svenska mål hafva de båda orden likformigt o eller u, utan att likväl en identifiering af dia- 

 lekterna i Upplandslagen, Västmannalagen och Dipl. Dalek. 283 (från Tuna s:n i Dalarna) 

 med några sådana mål för närvarande vore möjlig. 



7. Ord med urnord. geminerad tonlös explosiva efter rotvokalen. 



Hos de maskulina a-stamssubstantiven, frånsedt buMer, är o den vanliga rot. 

 vokalen, i flertalet urkunder t. o. m. den enda förekommande: 



flokker: flokke flocke ds. SML Add. I.9; VML M. 25.io; flok floc ds. VGL II Add. 7.i; 

 SML Kk. 20 pr.. Kg. 5 pr., B. 21 pr.; SML Add. 8; as. SML G. 2 pr.; flockar o. d. np. SML 

 10 g. ex. Kk. ind.; VML 8 g. ex. Kr. ind.; HL 6 g. ex. Kk. ind.; flokkum o. d. dp. VGL II 

 8 g. ex. Fr. ind.; SML Prol. — hroa flockenum ds. SML B. 32.i — frœndm flok frœnda floc -ds. 

 SML G. 2 pr.; VML M. 2 pr. 



lokker: lokkœr ns. Bj.E 14. is; np. Bj.R 14.i8. 



skokker: ' frœndœ skokki ds. HL M. 2 pr. 



stokker: stokker stock' ns. VGL II U. 14; SML B. ]6.i (2 g.); stoks gs. VGL II Add. 7.n; SML 

 B. 16 pr.; stocke ds. VML M. 4; stok stoc as. VGL I FB. 7 pr. (2 g.); VGL ti IJ. 14; Bj.R 32.2; 

 SML 4 g. ex. Kg. 8 pr.; VML Kg. 5 pr.; HL Kg. 5 pr., M. 15.i, V. 6 pr. — bistok as. SML 

 B. 30 pr. (2 g.), 2 - brustoghs gs. VGL II A. 20 — brijtstokss gs. VGL I A. 16 pr. — hoffstokki 

 ds. HL V. 6 pr. — /wm stok as. HL V. 6 pr. — hyrnustokke o. d. ds. VGL I Md. 9; VGL II 

 Dr. ind., 20 — knœstokki ds. HL V. 6 pr. - œlgstokt (0: œlgstok) as. VGL II Dr. ind., 37 — 

 stokßka ap. SML Kk. 5 pr. — Stocholms stocholms gs. ME- A 425; SD 4069: 566; stokholmi 0. 

 d. ds. HL M. 16 pr. (2 g.); ME afs. 245 {2 g.); ME-A 5 g. ex. 424; SD 4069 5 g. ex. 562; 

 Stokholm 0. d. as. VML M. 25.4; ME-A 425 (2 g.); DN 3: 345 — stokhyrno as. VGL II Dr. ind. 



1 Gm fsv. skokkrr är lånord, bör exemplet utg;\. 



Tom. XXXIII. 



