4 K. E. F. IC4NATIUS. 



. Friherre Georg Zachris Yrjö-Koskinen föddes i Wasa den 10 December 1830. 

 Hans föräldrar voro dåvaiande kollegan vid trivialskolan derstädes, sedermera prosten 

 och kyrkoherden i Hämeenkyro eller Tavastkyro Georg Jakob Forsman och Anna 

 Lovisa Ebeling. Fäderneslägten Forsman är en af de talrikare i landet. Härstam- 

 mande från Sverige, hvarest dess äldste kände medlemmar ända från reformationens tid 

 beklädt prestatjenster förnämligast i Ångermanland, hade ätten sedan under sex på hvar- 

 andra följande slägtleder hlifvit hemmastadd i Österbotten och genom äktenskapsförbin- 

 delser införlifvad med den vidtutgrenade Sursillska stammen. Likasom öfriga gi'enar af 

 sistnämnda stora slägtgrupp var äfven den Forsmanska hufvudsakligast en prästslägt. 

 Den har till innevarande tid försett Österbotten med 18 ordinarie präster, deraf en 

 biskop och tio kyrkoherdar, förutom ett tiotal universitets- och skollärare. Äfven på 

 den juridiska embetsmannabanan ha flere af slägtens medlemmar intagit en framstående 

 plats. Sålunda ha icke färre än fyra suttit såsom ledamöter i Kejserliga Senatens justi- 

 tiedepartement, deraf tre sedermera befordrats till hofrättspresidenter. Tvemie adeliga 

 ätter, introducerade på finska riddarehuset, den förra år 1858 under n:o 227 Forsman 

 och den andra, hvars stamfar är föremålet för denna minnesteckning, år 1884 under 

 n:o 264 Yrjö-Koskinen utgöra äfven förgreningar af den ofrälse prestslägten. Icke så 

 få slägtmedlemmar ha dessutom med sin verksamhet i statens eller kyrkans tjenst jem- 

 väl förenat en bemärkt litterär produktion. Exempelvis må här endast ei-inras om far- 

 brodern till Yrjö-Koskinen, den kände läroboksförfattaren Carl Rudolf Forsman, samt 

 brödren, kriminalisten Jaakko Forsman. 



Den slägt, ur hvilken Yrjö-Koskinen utgick, var sålunda jemförelsevis rik på 

 framstående personer. Det vill synas såsom om goda naturliga anlag i förening med en 

 starkare impuls till sjelfverksamhet förblifvit inom densamma ett slägtarf, som fortplan- 

 tats under flere generationer. Beträffande åter Yrjö-Koskinens möderneslägt Ebeling, så 

 var denna af tyskt ursprung och kort förut inflyttad till landet. Morföräldrarna Johan 

 Gottlieb Ebeling och Petronella Bremer voro begge tyska infödingar, hvilka bosatt sig 

 i Wasa, der mannen fått anställning såsom bataljonsläkare. Deras son Johan Karl 

 Ebeling, hvilken sedermera afled såsom kyrkoherde i Sund på Åland, var vid tiden för 

 Yijö-Koskinens barndom rektor för trivialskolan i Wasa och uppgifves åtnjutit anseende 

 såsom en insigtsfull och begåfvad lärare. Såväl slägtförhållandena som den öfriga om- 

 gifning i hvilken Yrjö-Koskinen uppväxte i Wasa lilla, men mer än de flesta dåvarande 

 landsortsstäder i vårt land, lifskraftiga och vakna samhälle, kunna följaktligen betraktas 

 såsom ganska gynsamma tör hans andliga utveckling. Äldst i en talrik syskonkrets 

 åtnjöt han äfven förstfödslorättens förmån att under en längre tids odelad föräldravård 

 tidigt utvecklas. 



De yttre konturerna af Yrjö-Koskinens lefnad må här endast i korthet beröras. 

 Vid åtta års ålder inskrefs han d. 23 augusti 1839 i Wasa Trivialskolas andra klass. 

 Undervisningen i hemmet i föiening med goda naturanlag hade gjort att han med lätt- 

 het genast öfverhoppade den lägsta klassen. Efter slutad skolgång flyttades han sex år 

 senare till Wasa gymnasium, hvilken kort förut inrättade läroanstalt då började sitt 

 andra läseår. Kändt är att detta läroverk under den karaktärsfaste och stränge Oden- 



