Studier öfver TijpJiushacillen. 293 



framliöU äfven bacillernas förekomstsätt i grupper eller härdar inne i mjelte, 

 mesenterialkörtel, lefver och njure såsom specielt karakteristiskt för typhus- 

 bacillen. De inympningsforsök pä djur med renkultur Gaffky gjorde gafvo 

 negativt resultat, likaså försöicen att renodla typhusbacilleu från dejektioner. 

 Det är detta klassiska verk, som ligger till grund för de talrika arbeten, hvilka 

 inom en kort tid blifvit publicerade om typhusbacillen. Af dessa kunna här 

 omnämnas endast de vigtigaste och specielt de som beröra renodlingar ur de- 

 jektioner äfvensom inympningar på djur. 



A. Pfeiffer') lyckades först på agar-agar isolera och renodla typhus- 

 bacillen från patienters dejektioner. Detta har sedermera upprepats af E. 

 Fraîukel och Simmonds, Merkel, Seitz, Wiltschura, Chantemesse och Widal, 

 Kilcher, Merkel och Goldschmidt -), Vilchour '), Lepidi-Chioti och L. de Blasi^). 

 De sistnämnde förff. använde vanlig köttinfusioupepton-gelatina och icke 

 agar-agar. 



De inympningsförsök på djur (Murchison, Klein, Birsch-Hirschfeld, 

 Bahrdt, Motschutkoffsky, Wälder, Klebs, Chomjakoff)'), hvilka blifvit anställda 

 dels med typhus-dejektioner dels renkultur, hade gifvit högst osäkra resultat, 

 de flesta fullkomligt negativa. Derför väckte äfven E. Fneukel och Simmonds 

 arbete ett stort uppseende, emedan förff. vid sina försök kommit till afgjordt 

 positiva resultat. Vid experimenten användes kaniner, vanliga gråa möss samt 

 marsvin. Den metod förff. begagnade vid inympningarna, var insprutning at 

 i steriliseradt vatten uppslammad potatiskultur i öronven på kaniner samt 

 intraperitoneala injektioner på kaniner, möss och marsvin. De symptom djuren 

 inträ vitam visade voro: dålig matlust, nedsatt rörelseförmåga samt diarrhé. 

 Dessa symptom varade vanligtvis ända tills död inträdde, hvilket skedde oftast 

 inom första dagen post injectionem, men till och med 2—4 dagar derefter. 

 Vid obduktion iakttogs konstant mjeltförstoring, rodnad och svullnad af tarm- 

 slemhinnan, tillsvälling af mesenterialkörtlarna, Peyerska plaquerna och de so- 



') Ueber den Nachweis tler Typhusbacillen in Darminhalt und Stuhlgang, cit. enl. Fort- 

 schritte der Medicin 1880, pag. ÎOti. 



-) Revue critique. Le microbe de la fièvre typhoide par T. Lcgry. Archives générales 

 de Medicine 1889, pag. 194—195. 



The bacilli of typhoid fever (The Lancet N.o III, Vol. II 1886) cit. enl. Baumgartens 

 Jahresbericht, 1881! pag. 177. 



♦) I bacilli de tit'o délie dejeziimi degli ammalati (Giorn. intern, délie scienza med. 1886, 

 läse. 10) cit. enl. Baumgartens Jahresbericht, 1887 pag. 139. 



«) Gaflliy, 1. c. pag. 393. 



") Die ätiologische Bedeutung der Typhusbacillus. Hamburg 1886 samt Weitere Unter- 

 suchungen über die Aetiologie des Abdominaltyphus. Zeitschr. f. Hygiene. Bd. II, pag. 138. 



