Studie^' öfver TyphushaciUen. 297 



Meyer, Friedländer') men i synnerhet Artaud") framhöllo dessa bildningar 

 såsom absolut karakteristiska för typhusbacillen. Äfven Gaffky har observerat 

 ljusare partier inom bacillerna, men aldrig funnit dem så skarpt markerade 

 som Meyer, Friedländer och Artaud. Chantemesse och Widal funno, att vid 

 tillsats af karbolsyra till närgelatinan dessa vacuoler förekommo talrikare, 

 hvaraf de drogo den slutsatsen, att dessa bildningar vore att anses såsom tecken 

 på en börjande degenerationsprocess inom bacillerna. Möjligtvis kunde sålunda 

 genom delning en förökning af desamma ega rum. Såsom ett karakteristiskt 

 kännetecken specielt för typhusbacillen anse förff. dessa vacuoler icke. In- 

 ympningsförsöken på djur gåfvo ungefär samma resultat, som E. Frœnkel o. 

 Simmonds erhållit. Till och med 10 — 17 dagar efter injektion kunde baciller 

 från mjelte och lefver medelst kulturer uppvisas. Förff. ansågo att typhus- 

 bacillen hos försöksdjuren framkallar ett slags septicœmi. 



I ett nytt arbete'^) fortsätter A. Frsenkel sina föregående undersökningar 

 nämligen insprutning af renkultur direkte i duodénum på marsvin. Af 1 3 djur 

 dogo 11 och i 9 fall kunde han medelst anläggandet af kulturer från mesen- 

 terialkörtel uppvisa baciller. I ett fall iakttog han äfven en ulcération å en 

 Peyersk plaque analogt med hvad E. Frœnkel o. Simmonds funnit. Djuren 

 dogo 9 — lo dagar efter operationen. På grund af sina undersökningar an- 

 tager förf. att typhusbacillen utom en toxisk verkan äfven kan åstadkomma en 

 infektion hos försöksdjuren. 



Lepidi-Chioti och de Blasi*) upprepade E. Frsenkel och Simmonds för- 

 sök med marsvin, hundar och kaniner. De som anställdes genom att gifva 

 renkultur per os atlupo negativt, då deremot de intravenösa injektionerna gåfvo 

 samma resultat som E. Frsenkel och Simmonds erhållit. En gång voro förff. 

 i tillfälle att observera en ulcération i tunntarmen. Ännu 11 dagar efter in- 

 jektion kunde baciller uppvisas från mjelte. 



Kilcher*) använde vid sina djurförsök injektion af dels steriliserade dels 

 icke sterilliserade renkulturer i cœcum. De steriliserade kulturerna åstadkommo 



') Verhandlungen der Physiologischen Gesellschaft zu Berlin 15 Nov. 1881, cit. enl. Gaffky 

 pag. 381. 



^) Etude sur l'étiologie de la fièvre typhoide. Paris 1885, cit. cnl. Archives de Physiologie 

 1887, N:o 3, pag. 226. 



^) Ueber die pathogenen Eigenschaften des Typhusbacillus. "Verhandlungen d. VI Congr. 

 f. Innere Medicin. Wiesbaden 1887 p. 17!). 



*) I bacilli de tifo dellc dejezioni degli .immalati. cit. enl. Baumgartens Jahresbericht. Bd. 

 III, pag. 139. 



°) biologii a aetiologiekein vyznnniu bacilla tyfoveho. Sbornika lékarského, S. II, Sesit 

 2 IH87, cit. enl. Baumgartens Jahiesbeviclit. Bd. III, pag. 140. 



.39 



