Studier öfver TijplmshadUen. 317 



Ebertli, Koch och Gaftkj' framhöllo typhusbacillernas förekomstsätt i 

 grupper eller härdar inom organen såsom en karakteristisk egenskap specielt 

 för typhusbacillen och hvilket äfven gällt som ett vigtigt diagnostisk känne- 

 tecken på densamma. Artaud, Chantemessc och Widal ') uppgifva deremot att 

 förruttnelsebaciller skulle kunna förekomma i liknande grupper inom organen. 

 För att utreda detta förhållande, hafva kontrollundersökningar blifvit utförda af 

 E. Frtenkel och Simmonds"), hvilka dervid kommit till det resultat att för- 

 ruttnelsebacillerna icke förekomma inom organen i sådana grupper som typhus- 

 bacillen. Dessa bildningar gälla derfore allt fortfarande som ett vigtigt kän- 

 netecken på typhusbacillen. I snitt från mjelte observerades dylika karakte- 

 ristiska härdar hos 8 kaniner och 4 hundar. Hvad utseendet och förekomst- 

 sättet af dessa grupper beträffar öfverensstämma de fullkomligt med den be- 

 skrifning E. Frœnkel och Simmonds gifvit på dem i deras arbete „Die œtio- 

 logische Bedeutung des Typhusbacillus-' '^). Hvad åter bacillernas utseende inom 

 organen beträffar öfverensstämmer det sä fullkomligt med Eberths*) beskrifning 

 att jag här anför hans egna ord: „Wo die dem Typhus eigenthümlichen Pilze 

 in grösseren Mengen vorkommen, haben sie das Aussehen micrococcischen 

 Massen. Selbst bei mittelstarker Vcrgrösserung nimmt man an diesen in der 

 Regel auch bei Anwendung concentrirter Essigsäure kaum mehr wahr als 

 kleine glänzende Ktigelchen. Nur bei weniger dichter Lagerung, oder wenn 

 man unter dem Mikroskop diese scheinbaren Micrococcenballen isolirt und 

 zerzupf hat, erkennt man dieselben aus kurzen, etwas plumpen, an den Enden 

 abgerundeten Stäbchen zusammengesetzt. Bei starker Vcrgrösserung sind in 

 manchen dieser Bacillen auch noch 2 — 3 kleine Körnchen — vielleicht Sporen 

 — wahrzunehmen". I mössmjelte voro bacillerna mer eller mindre diffust 

 utbredda i snitten, men förekommo äfven i grupper. 



Af synnerligt intresse voro de mikroskopiska befunden i snitt från ka- 

 nintarni i försök IX. Snitten voro gjorda i tarmens längdriktning genom till- 

 svälld Peyersk plaque jemte angränsande delar af den hyperämiska tarmväggen. 

 Talrika baciller förefunnos nämligen såväl inne i villi som emellan cellerna i 

 de lymphatiska foUiklarna i submucosa och lymphbauorna i muscularis och se- 



') Archives de Physiologie norra.ale et pathologique 1887. N:o 3 pag. 238. 



-) Simmonds. Der Gcgenw;irtij;e Stand unserer Kenntnisse über die Aetiologie des Ab- 

 dominaltyphus. Ergänzungshefte zum Centralblatt f. allgemeine Gesundheitspflege 1887. Bd. II, 

 pag. 2Ili. 



') 1. c. pag. 53. 



*) Vülkmanns Sammhiug klinische Vorträge N:o Tlii pag. (ö) 2037. 



