Nyenskans. 361 



en iildic lietastnino- sluta till. att den holme konungen afsåg låg invid Oclitas 

 eller Xevas mynning.') Ur ett bref af år Kl 11 fiån Jakob De la Gardie till 

 konungen framgår, att några förskansningar blifvit uppkastade vid Oclitaflodens 

 utl(>|ip i Nevan.') Xågon större omfattning toi-de dessa fästningsarbeten icke 

 erhållit, ty under de strider, som ånyo upplågade mot slutet af konung Johans 

 regeringstid, blefvo ryssarne åtei- herrar öfver Nevan, och viil fredsslutet i 

 Täysshiä år 15'.)5 återlämnades lien- Tonti eröfringar i Karelen och Inger- 

 manland. 



Ett kvart sekel efter Pontus De la (xai'dies död linna vi hans son Jakob 

 De la (iiai'<Iie i segerrik stiid med lyssarne kring Xeva- och Wolchowtloderna. 

 De politiska törhållandena ^■oro synnerligen gymrsainma för svenskarnes fram- 

 trängande i ryska riket och tanken på ett svenskt herravälde öfver Nevan er- 

 bjöd större utsikter till framgång än kanhända någonsin förut. Äfven nu upp- 

 togs den tvänne gånger fallna planen att genom en stark fästning vid Xevans 

 utlopp beherska det omgifvande landet. 



I en hemlig artikel till fördraget i Vil)oi-g af d. 2.S febr. 1 (i()!l hade tsar 

 AVasili Schuiski förpliktat sig att som Ixdöning för (hMi handräckning han mot- 

 tog af Sverige afstå till detta land Kexholms slott och län. Tsarens rätt att 

 förfoga öfvei' det rj'ska likets onnåde var väl icke obestridd och hans afsikt 

 att uppfylla sitt löfte tämligen tvifvelaktig, men redan inom den närmaste tiden 

 efter fördragets ingående vidtog koiuuig Carl anstalter för den nya gränsens 

 säkerställande. Vid samma tid som De la (iardie slogs med tusjinisterne utan- 

 för Moskva utgick. iWn 'lA febr. Kild. till Erik Elotsson befallning att utse 

 vid Xevau en läglig plats för en skans. ..så att man hela Xyen kunde för- 

 svara umk'r Sveriges krona". Framdeles skulle en person (Utsändas, .,som 

 förstår sig på att slå samma skans."'*) Sex veckor senare, den 11 april, på- 

 minde konungen Arvid Tönnesson om siu tillförene uttalade vilja angående an- 

 läggandet af en skans vid Xevan. ..på det att vi kunne hafva rätta gränse- 

 skilnaden emellan Sverige och Kyssland i Xyen. som den tillförene lör tre- 

 hundrade år sedan varit hafver uti konung Magnus Erikssons tid." Som 

 lämplig plats löreslog konungen tien ort, där i nämde „Magnus Erikssons" tid 



') Eeilau år 1574 talar koimiig- Joliaii i Ijruf till Heniian Fleiuiag om betastaudet af „en holme i 

 Nyi'U". på ik't man dårigenum ..kunde tvinga hela Niiteborgs län under oss och Sveriges krona" (Riks- 

 reg. 1574 f. 92). Huruvida drnua holme var densamma, som åsyftades i brefvet af år 1583. låter sig 

 icke bestämma. 



^) Widekiudi, Thet Svenska i Ryssland Tijo Ährs Krijgzhistorie, S. 282. 



•■") R. R. 1610 f. 64. Trykt hos Waaraneu, Samling af urkunder III: 67-68. 



