Nyen. 391 



Ett icke så ringa bidrag- till de kommunala utgifternas betcäckande läm- 

 nade de s. k. underlagda hemmanen. Det hörde till tidens donations- och un- 

 derstödssystem, att åt städerna upplåta hemman och byar i deras närhet, dels 

 till mulbete, dels till vissa utgiftsposters fyllande. Dessa hemman kallades un- 

 derlagda hemman och voro mycket eftersökta. 



I privilegierna af 1042 hade Nyen fått löfte om mark till mulbete och 

 generalguvernören blef tillsagd att utse lämjtlig plats härför. Detta Aåsade sig 

 icke vara någon lätt sak, då den till staden närmast angränsande jorden redan 

 förut blifvit skänkt åt särskilda personer. Först år 1648, efter jordabyte med 

 en af grannarna, generalriksschulten Sten von Stenhusen, kunde regeringen in- 

 fria sitt löfte. Detta år donerades åt staden 3%^ obser land i Spaskoi pogost 

 som rätt patrimonialgods tUl evärdlig tid, med rätt dock för kronans betjänte 

 i staden att jämte borgerskapet begagna sig af mulbetet och tisket. År 1650 

 befriades godsen från utgörande af rusttjänststadieutlagor. Ar 1660 konfir- 

 merades donationen och utvidgades med ryska prästbolet i Spaskoiby. som sedan 

 dess åboars under kriget liegångna förräderi legat öde. En u}' tillökning gafs 

 år 1665, då tiU de äldre donationerna lades, under samma vilkor som förut, 

 ytterligare 2 Vis obser i Spaskoi pogost, förut innehafda af kapten Bölja. Om 

 skogen å dessa hemman stipulerades, att den främst skulle användas stadens 

 tegelbruk till godo; i strönnnen skulle användas mjölkvarnar, från hvilka tul- 

 len erlades till staden; lämpliga platser \\d strömmen borde anslås åt liandt- 

 värkare; resten finge brukas af borgerskapet mot skälig afgift tül stadskassan. 

 Följande år 1666 gafs j^tterligare '/a,, obs och donationen på en tidigare gifven, 

 men ämui icke af staden i besittning tagen äng förnyades. Särskilda andi"a 

 lägenheter utlofvades 1679 i händelse det "visade sig att de kunde abalieneras 

 undan kronan. Ar 1699 upptaga räkenskaperna Nyens patrimonialgods tiU 

 lO^'i.j obser land i Spaskoi pogost, genom Inilkas abalienation kronan gått 

 miste om en inkomst på c. 1,150 daler s. m.^) 



I borgerskapets kyrkobyggnadsarbete ingrep regeringen särskilda gånger. 

 År 1634 förärades till svenska kyrkan en klocka, en kalk och mess-skrud ; ^) 

 år 1638 lämnades ett byggnadsbidrag af 200 dal. s. m.;^) år 1663 tillätos 



') Euligt jordeboken 1699: Possola. Eämsn, Worompol, Mannula. Sobrola, Kijau, Pataneka, 

 Ariska, Prtrula, Putux, Kiskoin Ristisaari, Kivinenä, Lahis och Tnkkela i Spaskoi pog. Generallandt- 

 revisionsboken för 1678 nämner Nyen stad funderad på hemmanen Usadisa, Kärkälä, Horofwe, Bogda- 

 nom samt Michina 1. Possoila. 



'-) E. E. 1634, II: 825. 



') E. E. 1688, I: 88. 



