392 Carl v. Bonsdorf f. 



borgarene att geuoiii sin utskickade Henr. Scharenberg i Stockholm och Fin- 

 land insamla medel till sin under kriget uppbrända kyrkas återuppförande ; ' ) 

 år 1671 anslogs lör såväl svenska som tyska kyrkans räkning de sakören. 

 som inllöto i dorpatska hofrätten från Ingermanland, hvarjämte till klockgjnt- 

 ningen förärades S skeppund koppar.-) 



För stenhus uppförande medgåfvos särskilda lättnader. Ar 1666 bevilja- 

 des tullfrihet för införsel af sten och kalk. Ar 1()79 förunnades dem, som 

 bygde stenhus, ett afdi'ag af 100 riksdaler i deras tullafgifter. ^) 



TTtom de i det föregående onniämda åtgäiderna och understöden för be- 

 fordrandet af Nyens tillväxt supplicerade stadens liorgare om särskilda andra 

 mindre betydande ynnestbevisningar, hvilka dels beviljades dels afslogos och 

 här kumia saklöst förbigås. Nämnas må blott de täta påminnelserna om sta- 

 dens befästande. I denna punkt delade regeringen nogsamt borgerskapets åsikt, 

 att en stark vall kring staden var en bland de säkraste medlen till folkstok- 

 kens ökande och näringarnas föi'kofran. Många förklaringar om regeringens 

 goda föresatser gåfvos och planer uttänktes för borgerskapets säkerställande i 

 händelse af krig. Men till ett fullständigt utförande af stadsmuren synes det 

 icke kommit, förr än möjligen efter det stora nordiska krigets utbrott. Den 

 ofta framträdande planen att låta borgarene uppföi'a sina hus på fästningssidan 

 om Ochta, omedelbart invid kastellet, mötte synbarligen segt motstånd från 

 borgerskapets sida och måste uppgifvas.'') Som ersättning för fortilikationens 

 fördi'öjande och lockbete för immigranter gåfvos förlängda frihetsår, friheter i 

 licenter ni. m.. om livilka redan ordats. 



Den första regleringen af stadens tomtplatser vidtog omedelbart efter fun- 

 dationsbrefvets utförande. Redan år 1633 uppgifver ingeniören (leorgig Schwen- 



') R. E. 1663, september 4. 



=) Kougl. res. "/9 1671. 



') Kongl. resol. ''/, 1666. «/« 1679. 



*) Bland svårigheter vid fortifikation eus utförande anfördes äfven markens sumpigliet kring sta- 

 den. I bref till reger, den 29 noverab. 1654 framhåller gen. gnv. Gustaf Evertsson Horn, hurusom „er- 

 kannerligen för snmpighet skull ingen god lägenhet där är till källare, desslikes till hus ntaf sten att 

 bygga, mycket mindre att där något svårt fortifikationsvärk kunna läggas." Horn föreslår därför, att 

 staden blefve transporterad till „en nästliggande omfluten udde", hvars situation han låtit aftaga på eu 

 karta. Regeringen förklarade sig i bref af den 15 jan. 1655 ense med Horn om nyttan af stadens flytt- 

 ning, men ville icke resolvera sig innan ytterligare undersökningar blifvit vidtagna (R. R. 1655, I: 

 50 — 51). Hunivida förslaget senare upptogs, är mig icke bekant. 



