Nyen. 445 



till platsen magister Joaeliiin AYittstock livars fullmakt är daterad den 29 okt. 

 1084.') Enligt Akiander skulle han varit pastoi' allenast åren 16S7 — 1()99. 

 Efter Wittstock namnes ingen tysk i»redikant utom en Simon Didiik Geerkens, 

 som år 1(597 antogs till diakon. 



Såsom uämdt, ingick i staten öi' Nyen ett understöd af 100 daler åt tyska 

 pastorn. Dessutom innehade lian som pastorsland 1 '''/.j, ohser jord i Keltis po- 

 gost.^) Hans öfriga inkomster — utom sportler — utgingo från den tyska 

 kyrkokassun. I 1()97 års kyrkoräkenskaper säges. att detta Indrag hittils ut- 

 gått med 200 daler, men att det nu höjts till 300. 8anmui räkenskap upp- 

 tager diakonen Geerkens lön till 300 dal. 



Högsta upi)sikten öfver törsamUngens kyrkUga ärenden utöfvades af super- 

 intendenten i Narva. I allmänhet synes denne varit belåten med sin hjord i 

 Nyen, då klagomål öfver densamma endast sällan förekonnno. Endast engång 

 utbröt mellan församlingen och superintendenten en strid, som för en tid vakte 

 mycken oro i sinnena, men sedan synes ha lagt sig. Vid en Visitation 

 år 1(5 SO hade superintendenten 1'eter Bång tykt sig förmärka hvarjehanda 

 oregelbundenheter och ingick till regeringen med anmälan härom. Han be- 

 skylde borgerskapet för att „temere inv olera regalier", i ty att de tvärt emot 

 lag sökte tillvälla sig patronatsrätt öfver sin tyska kyrka, hvilken rätt tvänne 

 gånger blifvit dem afslagen. Dessutom klagade han öfvei' att borgarene mot- 

 arbetade honom vid Visitationen, vägrade att hörsamma hans tillsägelser, att 

 upprätta ett kyrkoråd och att aflägga redovisning för den väl till (i, 000 daler 

 k. m. uppgående kyrkohjälj), som de emottagit mellan åren 16(50 och 1(370. 

 I sin till regeringen atlåtna förklaiing öfver de punkter, för hvilka Bång före- 

 brått dem, kunde borgmästare och råd icke fria sig från påståendet att ha 

 uppträdt mindre fogligt gentemot superintendenten, men de sköto härför skul- 

 den helt och hållet på Bång, som tydligt tillkännagifvit sin afsikt vai'a, „ein 

 dominium über die Städte und Bürger obtiniien, und nicht allein in ecclesiasti- 

 cis, sondein auch in politicis'", samt visat gentemot magistraten ett uppenbart 

 förakt, i det han behandlat dess medlemmar icke bättre än den ringaste by- 

 präst. Utom det att superintendenten velat „mêlera sig i de saker, som forum 

 politicum enkannerligen vidkommer eller confundera Jurisdiktionerna, hvarpå in- 



') Ingrica vol. 54 o. R. R. 

 -) Hepojärvi o. Puruosälk. 



