Xijt'ii. 449 



mycket fåtaligt besökt, den äg'de endast 12 elever, på livilkas nndervisning 

 staden kostade IW riksdaler. Med anledning häraf och „på det bland ung- 

 domen ej må någon slags distraktion i gem3'terna med åren uppväxa", föreslog 

 Bång en sådan fusion af skolorna, att gossarne en eller par timmar om dagen 

 skulle „blandas" med livarandra. Detta förslag hade icke vidare påföljd. — 

 Enligt en af magistraten gifven uppgift, fans år 1681 såväl rektor som kollega.') 

 Stadens bidrag till skolans underhall utgjorde på 161)U-talet 100 silfverdalers 

 salarium för rektor. 



Bland lärare vid tyska skolan känner Akiander allenast Christian Wurmbs, 

 som skall ha värkat i sitt kall åren 1688 — 1699. I dagboks-anteckningar, 

 som gjorts af stamfadren för den finska grenen af släkten Donner. Jochim 

 Donner, och som äniui föi'varas inom donnerska släkten, uppgif\ei' förenämda 

 Jochim Donner, att han år 1(5 9:5 anlände från Lübeck till Nyen och öfvertog 

 i aug. månad år 1694 därvarande tyska skola. Denna skola erbjuder ett visst 

 intresse därigenom, att den var en samskola. Donner berättar näml., att sko- 

 lan besöktes år 1694 af 18 gossar och 1'2 flickor och år 1697 af 33 gossar 

 och 12 flickor. Ar 17(10 gick elevantalet — som hålUt sig mellan 30 — 45 

 — nedåt, men skolans värksamhet fortgick ändock till medlet af år 1702, 

 hvarefter Donner öfverflyttade först till AViborg och sedan till Helsingfors, på 

 hvilka bägge orter han fortsatte undervisningen med en del af sina förra ele- 

 ver i Nyen.-) 



Aiuni återstode för oss en utredning om bildnings- och sedeförhållandena 

 bland liorgerskapet i Nyen. Det vore af stort intresse att känna den 

 morahska nivå, hvarpå innevånarene befumio sig i deima aflägsna gränsstad i 

 ett landskap, som för mången tedde sig som en förvisningsort. Tyvärr måste 

 vi i denna fråga, såsom i många andra, uppgifva hoppet om ett tillfredsstäl- 

 lande svar. Vi kunna endast konstatera torftigheten hos de källor, ur hvilka 

 vi ha att söka vår kännedom om befolkningens bildningsgrad. De få rådstufvu- 

 och kämnärrättsprotokoU vi äga i behåll innehålla visserligen en mängd upp- 

 gifter, h\dlka tjäna till belysande af det sedliga tillståndet. I dem uiiptagas 

 mål angående mindre och större sedlighetsbrott, slagsmål, oljud, skymford m. m. 

 I dessa mål äro såväl personer ur de lägre samhällslagren som medlemmar 



') Bref t. reger. 1681, lugrica vol. 40. 



^) [Otto Donner], Släkten Donner i Finland s. 4 o. följ. 



