542 



dualistiska åskådningssättet, hvars förnämsta representant Berzelius hade 

 varit. Substitutionsteorin och tj'pteorin voro de första former, i hvilka denna 

 unitära riktning klädde sig. Den bestämdare uppfattning af atom- och mole- 

 kylbegreppen, som började göra sig gällande på 1850-talet och upptäckten af 

 den fundamentalegenskap hos atomerna, som benämnes atomvärde, möjliggjorde 

 en klarare inblick i de kemiska föreningarnas konstitution än den de nämda 

 teorierna tillåtit. Den härpå grundade s. k. atomförkedjnings- eller struktur- 

 teorin utgjorde en väsendtlig sida i den s. k. moderna kemin, h vilken på 1860- 

 talet började vinna allt större spridning isynnerhet inom den yngre generatio- 

 nen af kemister. Under denna brytningstid erbjöd Paris ett godt tillfälle till 

 komparativa kemiska studier. Under det man i medicinska skolan var i till- 

 fälle att höra Würtz på ett spirituelt sätt framställa de nyare åsigterna, kunde 

 man i Sorbonne och Conservatoire des Arts et Metiers hos de äldre lärde 

 t. ex. Balard och Peligot få se kemin i sin gamla officiela drägt, medan 

 åter Berthelot i College de France i sina orginela föredrag följde ett system, 

 som man kunde kalla blandadt. Chydenius försummade icke heller att för 

 sin egen utbildning tillgodogöra denna mångsidiga belysning af de kemiska 

 spörsmålen. Han synes visserligen nog före sin vistelse i Paris gjort sig hem- 

 manstadd i den nya rigtningen, men full förtrogenhet och fast öfvertygelse i 

 afsecnde å densamma torde han först der förvärfvat. Det moderna kemiska 

 åskådningssätt, hvilket han sålunda tillegnat sig, meddelade han under sin lä- 

 rareverksamhet åt sina elever och har härigenom för lång tid framåt utöfvat 

 inflytande på rigtningen af de kemiska studierna vid vårt tinska universitet. 

 Chydenius hade enligt sin reseplan äfven haft för afsigt att under en kor- 

 tare tid studera hos Bunsen i Heidelberg. Han lösgjorde sig dock alltför 

 sent från Paris för att kunna realisera denna plan. På hemvägen gjorde han 

 endast korta besök i några tyska universitetsstäder bl. a. hos Wöhler i Göt- 

 tingen. 



Några vidare utrikesresor i vetenskapligt syfte företog Chydenius icke, 

 om man afser från en kortare sådan sommaren J873, då han bl. a. besökte 

 verldsutställniugen i Wien. 



Då Arppe hösten 1869 lemnade rektoratet för universitetet, som han 

 under en så lång följd af år beklädt, återupptog han sina lärareåligganden, 

 men endast för en kort tid. Han anhöll om och erhöll afsked såsom emeri- 

 tus redan i mars 1870. Den lediga tjensten ansöktes då af Chydenius 

 samt doc. H. A. Wahlfors och licentiaten B. H. Lagermarck. De tvenne 

 sistnämda återtogo emellertid sina ansökningar. Efter att i september 1871 

 hafva speciminerat med en afhandling: „Syntes af fcnoler af serien Cn Ibn— 6 O 



