K. Hallsten. t. XXIV. 



summan af de vridningsmoment som åstadkomma rörelsen, och det i fråga 

 ärande systemets tröghetsmoment, eller analytiskt uttryckt att 



dm D 



dt T 



der ro betecknar -sinkelhastigheten, — således vinkelaccelerationen, I) summan 



af vridningsmomenten och T det rörliga systemets tröghetsmoment med afseende 

 på vridningsaxeln. Af de qvantiteter som ingå i denna eqvation heror trög- 

 hetsmomentet T helt och hållet af det rörliga systemet och kan genom lämp- 

 liga anordningar gifvas ett och samma värde oberoende af systemets läge. 

 Vridningsmomentet I) åter sammansättes af tveiine delar, mus Ii elkraftens moment 

 och moment tillfölje af andra utifrån verkande krafter; af dessa är det förra 

 till storleken obekant och dertill i hvarje ögonbHck föränderligt; de senare 

 momenten deremot tillhöra anordningarna och kunna derföre liksom tröghets- 

 momentet anses vara kända eller bestämbara. Slutligen vinkelhastigheten 03 



och vinkelaccelerationen — kunna i hvarje ögonblick af nuiskelkontraktionen 



eller hvarje läge för systemet till storleken bedömas eller beräknas af muskel- 

 kurvan. Under sådana förhållanden kan muskelkraftens moment föi' hvarje 

 ögonblick beräknas af denna eqvation; och då tillika momentarmen för muskel- 

 kraftens vridningsmoment kan bestämmas, så fås häraf värdet för muskelkraf- 

 tens storlek i det i fråga varande ögonblicket. Af vinkelhastigheteii w kan 

 tillika hastigheten hvarmed den rörliga änden af muskeln rör sig, bestämmas, 



samt af vinkelaccelerationen , förändringen i nyssnämnda hastighet. 



Här må ännu tilläggas att för lösande af den speciella uppgift undersök- 

 ningen afsåg, hade det rörliga systemets vridningsaxel horizontalt läge och 

 massmedelpunkten för de i detta system fixt med hvarandra förenade delarna 

 låg på denna axel; tilhka fick en skild vigt förmedelst en tråd, som var virad 

 kring en på systemets axel fästad rulle, åstadkomma muskelns belastning. För 

 utförande sluthgen af beräkningarna mättes för ett antal punkter af muskel- 

 kurvan, uppdragen på en roterande cylinder, koordinaterna i ett på enkelt sätt 

 valdt rätvinkligt axelsystem ; beräkningarna voro i hufvudsak tillämpning af 

 så kallad interpolationsräkning. 



Ringa uppmärksamhet synes denna undersökningsmetod hittills hafva till- 

 vunnit sig af andra forskare ; veterligen är Hr Santesson ') i Stockholm den 

 ende som förmedelst denna metod försökt analysera muskelkurvor. 



') c. G. Santesson: Studier i muskelns allmänna mekanik. Akademisk af handling. Stockholm 

 1890, pag. 153-210. 



