10 



(lidatexamen foi'drades i anatomi och fysiologi att liafva genomgått A. H. 

 F lo rm an s Osteologi, G. P. Hildehrand ts Anatomie och K. A. Rudolph is 

 Physiologi, något senare infördes Joh. Müllers handbok; i teoretisk medicin 

 lästes D. (t. Kies ers System der Medicin och Hwassers handskrifna före- 

 läsningar; kirurgins grunder inhemtades nr M. J. Chelius' Chirurgie (den 

 allmänna delen); i fai'makologi och farmaci lästes anteckningar efter P. A. von 

 Bonsdorf fs föreläsningar. Till medicine licentiatexamen fordrades i rätts- 

 medicin A. Chr. Henkes lärobok, i farmakologi och farmakodynamik skrifter 

 af Ph. Phoebus och Ph. Vogt, samt dessutom tentamen inför kemieprofessorn 

 i undersökningen af gifter; i gynekologi och förlossningskonst följdes K. G. 

 Carus' arbete och von Haartmans lärobok; i kirurgi M. J. Chelius' Chirurgie 

 och i inre medicin lästes på olika tider Hwassers handskrifna föreläsningar 

 och arbeten af K. F. Bur dach, Chr. Nasse, K. W. Stark m. m. 



Det var under dessa förhållanden Bonsdorff gjorde sina medicinska 

 studier. När han under hösten 1832 började dem och såg på anatomisalen 

 det första för dissektion bestämda liket, svimmade den blifvande — anatomen. 

 Han öfvei'vann dock snart sin motvilja och fortsatte sitt arbete ofta ensam på 

 anatomisalen långt in på natten. Bonsdorff var. visserligen en tid sinnad 

 att afsluta sina medicinska studier med den anatomiska kursen, för att sedan 

 egna sig helt och hållet åt zoologisk forskning, men blef af sina lärare, Ursin 

 och lim o ni, enträget uppmanad att fortsätta och taga medicinsk grad. Han 

 aflade medicine kandidatexamen den % 1834. Utom ofvannämnde medicinska 

 författai-e, af hvilka en del infördes senare på 1830-talet, hade Bonsdorff till 

 sin examen läst Mik. von Lenhosseks Institutiones physiologicse, G. R. 

 Trevirani Biologi samt Schellings och Fichtes filosofiska skrifter. 



Efter ett års tjenstgöring vid kliniska institutet erhöll Bonsdorff förord- 

 nande att bestrida öfverläkaretjensten vid finska sjöekipaget den '/9 1835, blef 

 medicine licentiat den '/4 1836 och konstituerades till bataljonsläkare vid lif- 

 gardets finska skarpskyttebataljon den "''/, 1837 ■*). 



Bonsdorffs håg stod dock till vetenskaphg verksamhet och han utgaf 

 redan den % 1836 under inseende af N. A. Ursin tör vinnande af doktors- 

 grad ..Allmämia physiologiska betraktelser öfver begrep'pen lif och organism''', 

 en afhandling, som helt och hållet rör sig inom de naturfilosotiska fraser, hvilka 

 öfversvämmade de medicinskt teoretiska skrifterna *). Det kan vara skäl att 



*) I en längre fram meddelad särskild litteraturförteckning meddelas närmare biblin- 

 graflska notiser om Bonsdorffs alla vetenskapliga skrifter och afhandlingar, hvarför de- 

 sauuna böra därstädes uppsökas. 



