44 



Bons do rf f den odlade jordarealen genom anläggning af utgårdar. införde 

 med aldrig tröttnande förhoi)pningar nya metoder och den ena föibättiingen 

 efter den andra i jordens bruk samt bar med förtröstansfullt mod alla de be- 

 tydliga ekonomiska uppoffringar han för genomdrifvandet af sina idéer och 

 sin plan till egendomens omgestaltning måste undeikasta sig. Han vann ock 

 slutligen sitt mål och genom hans ihärdiga verksamhet blef densamma en 

 verklig mönsterfarm för den omgifvande trakten. 



Ett vaket intresse för jordbruks vetenskapen och en innerlig kärlek till 

 landets modernäring uttalar sig i alla de Bonsdorffs afhandlingar, i hvilka 

 han varmt vill på landtbrukarenes hjärtan lägga att de endast genom „kunskap, 

 ihärdighet och flit" kunna finna de rätta vilkoren för sin verksamhet. Det 

 kan icke här blifva fråga om att närmare ingå på dessa Bonsdorffs arbe- 

 ten, så mycket äfven de bära vittne om hans mångsidighet och hans rastlösa 

 nit att gagna sitt land i en af dess allmännaste och viktigaste angelägenheter. 



Hans första hithörande skrift „Försök ait utreda orsakerna till miss- 

 växten i Finland och de medel, genom hvilka denna kan förekommas och lättast 

 uthärdas'''' (1870) framkallades närmast af Finska Hushållningssällskapets offent- 

 liga uppmaning att belysa detta ämne. Hushållningssällskapet gillade väl 

 icke i allo författarens ,, praktiska tillämpning'' af de naturvetenskapliga grun- 

 der af handlingen innehöll, men bekostade dock till en del dess tryckning, ehuru 

 författaren icke kunde uppfylla sällskapets önskan att afhandlingen, förrän 

 den offentliggjordes, skulle blifva i vissa delar omarbetad. Skriften betonar 

 bland de viktigaste orsakerna till jordens ringa atkastning införandet af ett 

 för extensivt jordbruk, användandet af bolåkrar tiU höskörd och rågsåddens 

 öfverflyttning till ny odlad jord, tegdikenas igenläggning m. m. Bland andra 

 förslag till missväxternas förekommande i landet föreslås en allvarlig under- 

 visning i naturvetenskaperna, anställande af länsagronomer i hvarje län, in- 

 dragning af alla lägre jordbruksskolor i landet och deras ombildning till mön- 

 stergårdar, ju flere desto bättre, fi-amför allt i de delar af landet, där för 

 jordbruket nitälskande personer icke finnas bosatte m. m. 



Bonsdorffs i finska vetenskapssocietetens bidrag 1871 införda af- 

 handling „Fysiken, tillänqjad på det rationella jordbruket i Finland" innehåller 

 en i vetenskaplig metodisk ordning utförd betraktelse öfver jordarternas och 

 vattnets fysikaliska förhållanden med afseende på jordens odling. I societetens 

 bidrag förekomma af honom ytterligare tre till en del agri kulturkemiska af- 

 handUngar: 



a) „Undersökning om åkerjordens drainer ing under alla lokala förhållan- 

 den i Finland är rationel" (1870). I en jämförelse mellan metoden att af- 



