75 



Föniiu vi lemna anatomiska museet, kan det dock vara skäl att iiämua några ord om 

 själfva den för undervisningen i anatomi och fysiologi bestämda byggnaden, livars upp- 

 förande skedde under Bonsdorffs tid. På föredragning af d. v. rektorn N. Abr. Ursin 

 beviljade kanslern, tronföljaren, sedermera kejsar Alexander II, när han under sitt besök 

 i Helsingfors presiderade i konsistorium academicum den ^**/.-, 1842, att en redan länge af 

 behofvet påkallad nybyggnad skulle uppföras för de anatomiska och kemiska institutionerna, 

 hvilka dittills varit förlagda i själfva universitetshuset. 



(ienoni kanslers skrifvelse af den '/u 1843 fastställdes ritningarna till ofvanuämnda 

 nybyggnad, hvars kostnadsförslag uppgick till 3(3,298 rubel 68 */, kop. silfver. Bygg- 

 nadsarbetet skulle erbjudas på entreprenad, utan hinder af dess högre eller lägre belopp, 

 om blott entreprenören ägde konsistorii förtroende, dock finge kostnadsförslaget icke öfver- 

 skridas. Kommerserådet A. Fr. Gadd öfvertog byggnadens uppförande den ''712 1843 

 för endast 30,848 rubel sr. Den */,i 1841) utsagos proff. Ursin och Bonsdorff samt 

 adj. Moberg att jämte rektorn W. (t. Lagus verkställa den syn â byggnaden, som borde 

 förvsiggii före dess aflefverering till universitetet och en ytterligare besigtning verk- 

 ställdes af proff. Törnroth, Lille, Nervänder, Palmen, Bonsdorff och Moberg. 

 Men den ^*/^ frågade Bonsdorff i konsistorium, hvarför syneinstrumentet öfver den af 

 kommitterade den ^^^ och */., hållna besigtningen icke blifvit i konsistorium föredraget, i följd 

 livaraf de af kommitterade däri gjorda förslagen icke heller kunnat pröfvas och afgöras, ehuru 

 de anmärkta bristfälligheterna gjorde betydliga reparationer nödvändiga. Bonsdorff begärde 

 därför niiilets föredragning, men rektoi' förklarade efter en ganska häftig debatt tiden för 

 sammanträdet vara förliden, uppsteg och upplöste sessionen. Syneinstrumentet upplästes 

 slutligen den '/5 och kommitterade anmodades att efter ytterligare verkställd syn inkomma 

 med bestämd uppgift på nödiga förändringar och reparationer. 



Efter mycket bråk blefvo bristfälligheterna till stor del afhjälpta genom Bonsdorffs 

 bedrifvande och anatomiska institutionen med tillhörande samlingar inflyttade i den nya 

 lokalen under hösten 1847. Den norra mot gatan vettande salen, som torde varit ämnad 

 till mineralogiskt kabinett, behöll Bonsdorff på grund af jus primi occupantis. 



Anatomiska institutionen hade sålunda erhållit en efter tidens fordringar och medicine 

 studerandenes ringa antal hos oss fullt tillräcklig lokal, som i alla afseenden var jämförlig 

 med de dåvarande anatomiska inrättningarna i de öfriga skandinaviska länderna. I följd af 

 vetenskapens snabba framsteg och själfva undervisningsmetodens fortgående utveckling 

 uppstodo likväl snart öfverallt nya behof och nya fordringar. Sålunda voro ännu i medlet 

 af ]85( »-talet samtliga lokalerna i de anatomiska instituten i Würzburg och Berlin afsedda 

 endast för dissektioner, föreläsningar, samlingar, föreståndarens och assistentens arbetsrum, 

 medan utrymme saknades för elevernes och andra yngre forskares arbeten. De för ana- 

 tomi och fysiologi samt andra medicinska undervisningsämnen afsedda instituten erfordra 

 numera i och för de demonstrativa kurserna, laboratorierna och enskilda vetenskapliga 

 undersökningar vissa speciela anordningar med afseende å inredning, utrymme, ljus, mm., 

 hvilka man vid den tiden icke kände eller förstod iakttaga. 



Arkitekten Wiik, som i egenskap af universitetets arkitekt bort öfvervaka byggna- 

 dens uppförande, anmäldes den '■*/,^ 1848 till åtal för bristande tillsyn af arbetet och felaktiga 

 föreskrifter. \\'iik afskedades frän sin arkitektbefattning vid universitetet den 1V2 1849. 



