82. 



RESEDA Luteola. 



v AU. 



Bladen aro lansettllka, helbräddade och platta. 

 Blomfodret 4deladt. Blombladen 3:ne, flikiga. 

 Fi^öhuset öppet, med ett rum lör många frön. 



Linn. Flora Su. p. 162. Cl. 11. Dodecandr. o:gyii. Liljebl. Sv, Fl. 

 S. 2i8- Kl. 9. M ANGMÄNNINGAB. Vett. Ak Handl. 17,55. qvart. 4. Patr. 

 S. Husb. Jurn. 1787 Febr. s. 219. Scheff. Kem. Föreläsn. 2 Uppl. 5. 431 -/J. 

 - - - Om Vejde, Kräpp Vau af E. S. S. Ups. 1763. 



X Skåne och vid Kalmar växer Vau vild, och fortjenar 

 visserligen att odlas allmännare än hittills skett inom Sve- 

 rige. Dess rot är årig, ocii trifves väl på torra och teml. 

 magra ställen. Stjelken är alnshög; bladen ha merendels 

 en liten tand på hvar sida vid basen. Ai: blombladen är 

 det öfversta eller det udda bladet större och 4 eller 6 de- 

 ladt; de öfriga 2 äi-o lika stora och oftast o-delade. — I- 

 bland hemtamda djur ätes Vau endast affär, dock ej gerna. 



Såsom färgväxt är Vau af mycket värde. Med den 

 kan förnämligast gul färg, som är beständig och klar, sät- 

 tas på ylle, silke och bomull. Yllegods afkokas först med 

 kli, och betas sedan i vatten, hvari :|- alun och -f- vinsten 

 i vigt emot godset är upplöst, och detta kokas ett par 

 timmar. Sedan uppkokas rent vatten, hvari af torkade ör- 

 ten, till vigt en lika eller något mindre än godset, lägcres' 

 kärilet eller kitteln lyftes då genast af elden, och lemnas 

 täckt med lock att stå öfver natten : morgonen derpå låter 

 man denna färgsoppa uppkoka, och sedan den något fått 

 sätta sig, afhälles det klara, hvari det förut betade ylle- 

 godset inlägges och vändes flitigt. Med tillsatser af kalk 

 och lutsalter, kan väl färgen förhöjas, men den blir också 

 för syror ömtåligare och mindre beständig. Men igenom 

 olika betningar och tillblandningar af t. ex. alun, koksalt 

 salmiak, tennsolution m. m. iås med Vau åtskillica särskil- 



ta färger, som mer eller mindre afvika frän den gula. 



Silke betas utan kokning i tennsolution, som består af /. 

 delar skedvatten, i del koksalt och i del godt tenn, hvil- 

 ket löses i skedvattnet öfver lindrig eld och mättas med 

 vinstens-kristaller; i denna upplösning lemnas godset 24 

 timmar, då det upptages, sköijes och kokas vid pass i 



