85. 



ARBUTUS UVA URSl. 



té till infusion och till dekokt. Till infusion tages vid pass 

 2-5 drakmer till i qvarter kokhett vatten; men igenom 

 afkokning fås mesta kraften. Af mogna bären torkade ges 

 i pulver i eller i skrupel, och om de kokas, helst lärska, 

 lås en dekokt, som liknar vanlig sirap. Sockerämnets när- 

 varo ger tillkänna, att af bären äfven kan tillredas ättika, 

 då de med vatten i vederbörlig värme få undergå sur eller 

 nttike-gasning. De ätas rå, icke endast af fåglar, utan af 

 Ryssar, Lappar och fattiga, ehuru osmakliga. För 60 är 

 sedan vid pass, inkommo Mjölonblad frän Amerika, såsom 

 en lörträiflig tiilblandning i röktobak, hvartill de rätt väl 

 kunna användas. — Vid garfverier brukas denna lilla busk- 

 art med fördel; små skinn, såsom af kalf och dyl. kunna 

 garfvas endast med blad och stjelkar af växten; till större 

 hudars beredning blandas de med barken af Ek och Björk. 

 Garfämne linnes hos nästan alla växter af denna naturhga 

 örtllock (plantas bicorii.).— På ylle som betas i alunvatten, 

 sitta blad och stjelkar grå färg, och om jern tillsättes, t. 

 ex. jernvitriol, blir färgen svart; är godset förut i kyp blå- 

 färgadt, samt sedan kokadt med vitriol och något vinsten, 

 så får det vacker kastorsvärta under kokning i dekokt af 

 Mjölon, med tillsats af något kräpp (Piubia tinctor.) se Ekon. 

 Dikt. — På de nära under jordytan liggande grenarna, i 

 synnerhet på fuktiga ställen, finnes oJta en färg -insekt, 

 Coccus kallad, som ger äkta röd färg, lik den Amerikan- 

 ska Konsjonellen. Der de finnas i någon myckenhet, bö- 

 ra de samlas och genast i ugn torkas, för att till färgninc 

 kunna förvaras. 



Tab. — Jjg. a. blomman öppnad — b. blomfodret och 

 pistillen — c. en ståndare förstorad, med sin aiiornade 

 knapp (anthera bicornis) — d. blommans håningshus — 

 e. frukten, som är bär. 



