89. 



ALLIUM SCHOENOrRASUM. 



Gräslök. Aharlöh. På Finska: Puurlauhka. 



BloinstjeJlien är bar, enkel, trind och jemntjock, 

 nästan lika lång med bladen j» som äro trinda 

 och syllika. 



Linn. Flora Su. p. ro5- Cl. fi- Hexandr. i:gyii- Liljebl. Sv. Fl. £. 



157. Kl. 6. SEXMÄ^•NINOAR. 



-L å Öland och Gottland och äfven hafsstranderna af Ros- 

 lagen eller Uppland växer Gräslök vild. Allmännare är dert 

 känd såsom en växt för köks-trägården, der den planleras. 

 Roten är lökformig, liten och cylindrisk. Blonistjelken är 

 vid pass qvarterslång, och liksom bladen ihålig och trind. 

 Blommorna sitta i parasollställning, och utgöra liksom ett 

 hufvud eller klot. Blomhölstret (spatha) är äggiormigt. 

 Blombladen äro lansettlika, hvita eller köLtfärgade, med 

 en mörkröd åder midti. Yäxten är mångårig, och blom- 

 mar i Juni månad. 



Gräslöken äger de andra lök-arternas förnämsta eeen- 

 skaper, nemligen att vara, invertes nyttjad, svettdrifvande, 

 väderdelande och befordra m-inens afgång. I dessa afseen- 

 den har man funnit dem nyttiga i andtäppa, hosta, svag 

 mage, gikt, frossa, skörbjugg m. m. Utvertes reta de i 

 huden, ditlocka vätskorna, draga blåsa och befordra var- 

 görningen i bölder, hvilka således deraf mogna. Derföre 

 strykes löksalt (helst af hvitlök, All. saliv.) på ref- ormar 

 och utslag. Gräslökens blad afskäras, hackas och nyttjas 

 på mångahanda sätt i matlagning, till fisksåser, kötträtter, 

 äggmat, sallat m. m. Den plär äfven. blandas i födan åt 

 kalkon-kycklingar, gåsungar m. m. Om kor få äta för myc- 

 ket lök, får mjölken och smöret deraf osmak. Hästar sä- 

 gas blifva af lök, särdeles hvitlök blandad i hafra, raska 

 och muntre att springa. Då lökarter planteras nära törn- 

 rosbuskar och omkring dem, säges rosornas lukt deraf 

 blifva starkare. 



Tab. — Hg. a. ett blomblad med en derpä sittande 

 feane — b. fruktämne med pistill. 



